# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Senest opdateret January 2025 - Læs mere

Farmakonom, Martine P.

Hvad er blodtryk, og hvorfor er det vigtigt?

Blodtrykket er en måling af det tryk, blodet udøver mod blodårernes vægge. Det måles med to tal:

Systolisk tryk : Trykket, når hjertet pumper blod ud.

Diastolisk tryk : Trykket, når hjertet slapper af.

Et normalt blodtryk ligger på ca. 120/80 mmHg. Ved værdier på 140/90 mmHg eller højere kan der være tale om forhøjet blodtryk, som kan øge risikoen for alvorlige sygdomme som blodpropper og åreforsnævring. Mange oplever dog ingen symptomer og kan gå med forhøjet blodtryk i årevis uden at vide det.

Vælg den rigtige blodtryksmåler

Der findes to typer blodtryksmålere til hjemmebrug:

Når du vælger en blodtryksmåler, bør du sikre dig:

1. At modellen har dansk brugervejledning.

2. At manchetten passer til din arm.

3. At måleren kan kalibreres.

4. At den er godkendt af relevante sundhedsorganisationer.

Sådan måler du dit blodtryk korrekt

For at få de mest præcise målinger kan du følge denne trin-for-trin-guide:

1. Sid komfortabelt i en stol med ryglæn og begge fødder på gulvet. Sørg for at hvile i 5 minutter.

2. Placer armen i hjertehøjde, og brug en korrekt tilpasset manchet .

3. Mål blodtrykket tre gange og tag gennemsnittet af de sidste to målinger.

4. Ved første måling: Mål på begge arme og vælg fremover den arm med det højeste tryk.

5. Mål dit blodtryk om morgenen og aftenen for det bedste overblik.

Hvad kan du selv gøre ved forhøjet blodtryk?

Livsstilsændringer kan ofte hjælpe med at sænke blodtrykket.

Hvis livsstilsændringer ikke er nok, kan det være nødvendigt med medicin. Regelmæssige målinger kan hjælpe din læge med at justere din behandling.

Blodtryksmålere til håndled: Vær opmærksom på følgende

Korrekt anvendelse er afgørende Blodtryksmåling ved håndleddet kræver særlig præcision i udførelsen:

Sørg for at hvile i mindst 5 minutter inden måling.

Håndleddet skal placeres i hjertehøjde under målingen. Hvis håndleddet er under hjertehøjde, vil målingen vise for højt blodtryk, og hvis det er over hjertehøjde, vil resultatet være for lavt.

Begrænsninger ved håndledsmåling Kun omkring 80 % af den danske befolkning kan anvende blodtryksmålere til håndleddet med præcise resultater. Derfor anbefales denne type blodtryksmåler ikke til:

Personer i medicinsk behandling for forhøjet blodtryk.

Personer med væskeophobninger i kroppen.

Personer med diabetes eller åreforkalkning.

I ovenstående tilfælde anbefaler vi, at du i stedet anvender en blodtryksmåler til overarmen.Har du spørgsmål om valg og brug af blodtryksmålere, er du altid velkommen til at kontakte vores apotekspersonale for personlig rådgivning.

# data[].attributes.attachment_link.title
Guide: sådan måler du dit blodtryk korrekt

# data[].attributes.attachment_link.description
Lær hvordan du måler dit blodtryk korrekt derhjemme med vores guide. Få tips til valg af blodtryksmåler, korrekt udførsel og forståelse af dine målinger.

# data[].attributes.attachment_link.description
Har du fortrudt dit valg af uddannelse eller uddannelsessted?

# data[].attributes.attachment_link.title
Instruks for TOBS – Tidlig Opsporing af Begyndende Sygdom

# data[].attributes.attachment_link.title
Farmakologi dataindsamling og medicinliste PSS, ukendt

# data[].attributes.attachment_link.title
Efter refleksion torsdags arrangement Café Jydepotten

# data[].attributes.attachment_link.title
Før reflektion torsdags arrangement Café Jydepotten

# data[].attributes.attachment_link.title
Farmakologi dataindsamling og medicinliste PSS, ukendt, all

# data[].attributes.attachment_link.description
Værktøjer og hjælpemidler til at forebygge og afhjælpe psykisk uro hos børn og voksne. Virker beroligende og dæmpende på uro. Læs mere »

# data[].attributes.attachment_link.title
Workshop om drømmetydning | fr 21.feb | LOF Kongeå

# data[].attributes.attachment_link.description
Drømmetydning - minikursus Drømme har en timing uden lige. De kommer og ”meddeler”, hvad der er
vigtigt at være opmærksom på i dit liv - lige her og nu.…

# data[].attributes.attachment_link.description
ICD-10 Online contains the ICD-10 (International Classification of Diseases 10th Revision)

# data[].attributes.body
Praktisk kreativitet handler om at anvende kreative processer og metoder til at løse konkrete, praktiske udfordringer og problemer. Det handler ikke bare om at komme med abstrakte idéer, men at omsætte dem til praktiske, håndgribelige løsninger.

Nogle centrale elementer i praktisk kreativitet omfatter:

1. Problemløsning: Brugen af kreativ tænkning til at identificere problemer, udforske alternative løsninger og finde innovative svar på praktiske udfordringer.

2. Hands-on tilgang: Der arbejdes aktivt og praktisk med materialer, processer og teknikker for at skabe konkrete resultater.

3. Anvendt innovation: Kreative idéer og koncepter omsættes til nye produkter, tjenester, systemer eller arbejdsgange, der kan bruges i praksis.

4. Tværfaglighed: Der trækkes på viden og kompetencer fra forskellige fagområder for at finde helhedsorienterede løsninger.

5. Brugerorientering: Løsningerne tager udgangspunkt i brugernes eller kunders behov og ønsker.

6. Iterative processer: Der er en løbende afprøvning, evaluering og justering af idéer og løsninger, snarere end en lineær proces.

I praksis kan praktisk kreativitet komme til udtryk i alt fra produktudvikling, service design og forretningsmodelskabelse til social innovation, byplanlægning og organisationsudvikling. Fælles er et fokus på at omsætte kreativitet til konkrete, nyttige resultater.

# data[].attributes.body
At have et holistisk syn på tilværelsen betyder at se verden og livet som et sammensat og integreret hele, hvor alt hænger sammen og påvirker hinanden. Her er nogle centrale elementer i et holistisk verdenssyn:

1. Helhedstænkning: Man ser ikke enkeltdele eller fænomener isoleret, men forsøger at forstå dem i sammenhæng med det større hele.

2. Sammenhæng og interaktion: Alle dele af tilværelsen - fysiske, mentale, sociale, spirituelle etc. - er forbundne og påvirker hinanden gensidigt.

3. Dynamik og proces: Tilværelsen er i konstant forandring og udvikling, snarere end statiske tilstande.

4. Balancen mellem modsætninger: Modsætninger som krop/sind, materielt/åndeligt, maskulint/feminint osv. ses som komplementære, snarere end uforenelige.

5. Erkendelse gennem erfaring: Sanset, intuitive og følelsesmæssige erfaringer vægtes ligeså højt som rent intellektuel erkendelse.

6. Mennesket som en integreret del af naturen og kosmos: Mennesket ses ikke som adskilt fra eller hævet over naturen, men som en del af den større helhed.

Et holistisk syn indebærer derfor en mere sammenhængende forståelse af mennesket, livet og verden, hvor alle dimensioner hænger uløseligt sammen. Det står i kontrast til mere fragmenterede, mekanistiske eller dualistiske verdensbilleder.

# data[].attributes.attachment_link.title
VEJ nr 10284 af 11/12/2017, Social- og Ældreministeriet

# data[].attributes.attachment_link.description
Retsinformation.dk er indgangen til det fælles statslige retsinformationssystem, der giver adgang til alle gældende love, bekendtgørelser og cirkulærer m.v. Der er også adgang til Folketingets dokumenter og beretninger fra Folketingets Ombudsmand.

# data[].attributes.body
Kapitel 1 ● Psykiatriens organisering og dine arbejdsområder

Kapitel 2 ● Psykiatriske diagnoser og fordomme

Kapitel 3 ● Grundsyn i psykiatrien

Kapitel 4 ● Observation og observationsområder i psykiatrien

Kapitel 5 ● Behandlingsplaner, sygeplejeplaner og handleplaner

Kapitel 6 ● Psykiatrisk sygepleje

Kapitel 7 ● Kontaktperson, relationsmedarbejder eller koordinator i psykiatrien

Kapitel 8 ● Psykosocial rehabilitering

Kapitel 9 ● Recovery

Kapitel 10 ● Tidevandsmodellen

Kapitel 11 ● Kognitiv tilgang

Kapitel 12 ● Jeg-funktioner og jeg-støttende sygepleje

Kapitel 13 ● Miljøterapi

Kapitel 14 ● Samarbejde med pårørende i psykiatrien

Kapitel 15 ● Psykoedukation til patienter, brugere og pårørende

Kapitel 16 ● Forebyggelse og begrænsning af magt og tvang

Kapitel 17 ● Fysisk aktivitet i psykiatrien

Kapitel 18 ● Sansestimulering i psykiatrien

Kapitel 19 ● Reminiscens

Kapitel 20 ● Demens

Kapitel 21 ● Misbrugslidelser og dobbeltdiagnoser

Kapitel 22 ● Skizofrene sindslidelser

Kapitel 23 ● Affektive sindslidelser, depression og mani

Kapitel 24 ● Nervøse og stressrelaterede tilstande

Kapitel 25 ● Spiseforstyrrelser

Kapitel 26 ● Personlighedsforstyrrelser

Kapitel 27 ● Selvskade og selvskadende adfærd

Kapitel 28 ● Selvmordsrisiko og selvmord

Kapitel 29 ● Retspsykiatri – når borgeren har en behandlingsdom

# data[].attributes.attachment_link.title
Bestil gratis pakke med materialer om Ro-appen

# data[].attributes.attachment_link.description
I pakken får du: Det koster ikke noget at bestille pakken, og du er altid velkommen til at bestille mere.

# data[].attributes.attachment_link.title
ICD-11 for Mortality and Morbidity Statistics

# data[].attributes.attachment_link.description
Køb billetter til Grøn aften med MAGION & Marina | MAGION Torvet hos den officielle billetudbyder, Magion.”

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- Et forslag fra Bedre Psykiatri
Bedre Psykiatri foreslår, at Folketinget nedsætter en hurtigt arbejdende børn- og ungekommission. Kommissionen skal analysere årsagerne til stigende psykisk mistrivsel blandt børn og unge og fremsætte forslag til en styrket forebyggende indsats.
Forslagene skal baseres på et dokumenteret grundlag. Kommissionens arbejde skal være debatskabende og bygge på åbenhed og dialog i forhold til både befolkningen og aktører inden for området. Kommissionen skal være bredt sammensat af repræsentanter fra ministerier, regioner, kommuner, fagforeninger, selskaber, foreninger og andre civilsamfundsinstitutioner samt børn og unge med kendskab til området.

De fleste er enige om, at flere børn og unge mistrives, men ingen har endnu svaret overbevisende på, hvorfor, eller hvad der kan gøres ved det. Nogle peger for eksempel på sociale medier som årsagen, mens andre mener, der er et stigende forventningspres til de unge. Men ingen af synspunkterne synes solidt forankret i viden. Hvis vi skal kunne hjælpe de unge, er der derfor brug for et mere solidt vidensgrundlag. Det skal kommissionen bidrage til.

Kommissionen skal blandt andet analysere

Årsagerne til og sygdomsmekanismerne bag de mange børn og unge, der psykisk mistrives i Danmark og på baggrund heraf vurdere, hvilke indsatsområder der fremover bør prioriteres på kort og lang sigt.

Hvilke effektive forebyggende og tidlige indsatser, der kan reducere årsager til mentale helbredsproblemer og sårbarheden samt mindske forværring af symptomer.

Årsagen til at flere børn og unge mistrives.

Risikofaktorer og beskyttende faktorer samt den sociale ulighed blandt børn og unge.

Ulighed i sundhedsydelsernes indhold samt sundhedsvæsenets struktur og ressourcefordeling

Med afsæt i kommissionens endelige afrapportering skal Folketinget sammen med kommuner og regioner udarbejde en national handlingsplan for forebyggelse af psykisk mistrivsel blandt børn og unge. Handlingsplanen skal løbe for en firårig periode, hvor handlingsplanen evalueres og revideres iht. den løbende monitorering af børn og unges trivsel i Danmark.

Baggrund

Så mange børn er syge eller mistrives

2019, Sundhedsdatastyrelsen:
Fra 2009 - 2018 er antallet af børn og unge under 19 år i psykiatrisk behandling steget med 49 pct. (27-41.000).

2019, Statens institut for folkesundhed:
Samlet set angiver 11 pct. af eleverne i alderen 11-15 årige, at de har lav livstilfredshed. (SIF 2019)

2019, Århus Universitet:
Cirka 15 pct. af børn og unge under 18 år har været i behandling for en psykisk lidelse inden de fylder 18 år. (Dalsgaard et al 2019)

2018, Økonomi- og Indenrigsministeriets Benchmarkingenhed:
Antallet af unge i alderen 18 til 29 år, der lever med psykisk sygdom, udgjorde ca. 77.100 personer i 2017. Det er en stigning på næsten 20.000 personer siden 2013, svarende til 33 pct. På landsplan er omkring 60 pct. af unge med psykisk sygdom enten i gang med en uddannelse eller i beskæftigelse. Til sammenligning gælder det mere end 80 pct. af alle unge.

2018, Sundhedsstyrelsen:
I 2010 havde 12,0 procent af de 16-24-årige dårligt mentalt helbred. I 2013 var det 12,3 procent, men fire år senere var det steget til hele 18,3 procent. Særligt de unge kvinder er hårdt ramt. I 2010 havde 15,8 procent dårligt mentalt helbred, mens tallet i 2017 var steget til hele 23,8 procent.

Flere børn pr. behandler

Ressourcerne er de senere år ikke fulgt med antallet af børn i behandling. Der er derfor færre ressourcer og mindre tid til det enkelte barn i psykiatrien. Det fremgår af graferne nedenfor. NB. "Behandlere" dækker alle ansatte i børne- ungepsykiatrien.

# data[].attributes.attachment_link.title
Børne- og ungekommission - Bedre Psykiatri

# data[].attributes.attachment_link.description
Et forslag fra Bedre Psykiatri Bedre Psykiatri foreslår, at Folketinget nedsætter en hurtigt arbejdende børn- og ungekommission. Kommissionen skal analysere årsagerne til stigende psykisk mistrivsel blandt børn og unge og fremsætte forslag til en styrket forebyggende indsats. Forslagene skal baseres på et dokumenteret grundlag. Kommissionens arbejde skal være debatskabende og bygge på åbenhed og [...]

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvad er sundhed - og hvornår er man sund?

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvordan ved man, om man er sund? Handler det om det fysiske eller psykiske, om kost eller motion eller om alle disse ting? Her kan du blive lidt klogere på begrebet sundhed og få gode råd og tips til, hvordan du selv kan blive (endnu) sundere.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sundhed ifølge WHO omfatter ikke alene fravær af sygdom og gener, men fuldstændigt fysisk, mentalt og sjæleligt velvære. Lige lovlig ambitiøst, men o.k. som inspiration til sundere strategier.
KRAM faktorer

I almindelig sundhedspraksis har man især beskæftiget sig med de fysiske områder kogt ned til de fire hovedområder: KRAM-faktorerne.

I de senere år er der også - især da hver 7. dansker nu lider af stress - kommet tiltagende fokus på det mentale og fire ekstra faktorer.

Senest har sundheds- og ernæringsekspert Per Brændgaard foreslået mere mindfulness og kærlig-venlighed ved måltider og ellers; en særlig KRAM-model.

En kort oversigt:

KRAM

Kost - spis sundt, varieret og med måde

Rygning - undgå passiv rygning, stop rygning

Alkohol - begræns indtag

Motion - vær fysisk aktiv dagligt og dyrk motion regelmæssigt

Det dobbelte KRAM

Fysisk kram og samtidigt fokus på det mentale (også fysisk relateret):

Kompetence - følelsen af kompetence

Relationer - positive anerkendende relationer, nærvær og samvær

Accept - af at noget kan man ændre, andet kan man ikke

Mestring - at man mestrer livets udfordringer og situationer

Det tredobbelte KRAM

Fokus på det mentale (og emotionelle og spirituelle) via mindfulness:

Koncentration - tilstedeværelse i nuet forbedrer koncentrationsevnen

Respons - man agerer logisk i stedet for at reagere ud fra følelser

Accept - man ser hvad der er og tager det til sig

- kærlig-venlighed mod sig selv og andre

At sænke skuldrene, være mindre forudindtaget og tilbageskuende, og i stedet bevare roen, skærpe opmærksomheden og koncentrationen, være i nuet, virker sundhedsfremmende, præstationsforbedrende og afstressende. Og (lange) kram: Udløser oxytocin, der fremmer sundhed og velvære.

Referencer:
Livsstil: Fire faktorer Statens Institut for Folkesundhed: KRAMfaktorerne Sund By Netværket: Det DobbelteKRAM Per Brændgaard: Det TredobbelteKRAM Psykiatri-Fonden: Hvad er mindfulness Psykiatri-Fonden: Baggrund for øvelserne krop og psyke

# data[].attributes.attachment_link.title
Mindre stress, mere sundhed og velvære: Tredobbelt KRAM - Marina Aagaard

# data[].attributes.attachment_link.description
KRAM er ment som et kærligt kram fra sundhedsmyndighederne: Hav fokus på Kost, Rygning, Alkohol og Motion. Da stress nu er udbredt tilføjes tit S: KRAMS.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skizofreni eller andre primære psykotiske lidelser

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Afvisning kommer således til at følge på afvisning.

Splittingens væsen er, at de indre billeder af det gode/trygge/omsorgsfulde sammen med billeder af det onde/truende/utrygge bliver løftet ud på forskellige personer i omgivelserne. Det er det oprindelige, arketypiske og afgørende indre overlevelsesdrama som her udspiller sig i det ydre. Det tidlige, indre pres har været så stort, at nuancer ikke eller kun i ringe grad har kunnet tillades. Når de indre, fastlåsende spændinger ubevidst projiceres ud i andre, tillader det personen mere frit at kunne bevæge sig i et ydre landskab, hvor det onde findes - ligesom det gode findes!

Stadig spændingsfyldt og stadig smerteligt, javist - men det er et meget stort udviklingspsykologisk skridt videre fra ellers at have været nødt til at fornægte eksistensen af nogen af dem! Og det er et nødvendigt skridt videre mod muligheden for at integrere de modsatrettede sider i en heling af det, der engang måtte holdes adskilt.

Hvad er splitting?

Splitting er en psykologisk mekanisme, der tillader et menneske at udholde vanskelige og overvældende følelser ved at se en anden som enten god eller dårlig, som tryg og støttende, eller som farlig og svigtende. Denne opdeling gør det lettere for personen at håndtere sine følelser, som på overfladen kan virke modsatrettede.

Behovet for at opdele vores verden er i vidt omfang fælles for mennesker. Vi flytter vores indre verden ud, så den bliver til at navigere i. Det er nu engang nemmere at føle sig tryg, når jeg kan fortælle mig selv hvem jeg skal undgå og hvem jeg ligner. Det er næppe tilfældigt, at de arketypiske roller som skurke og helte spiller sig ud i alle mulige kombinationer på det store lærred.

Ved splitting spaltes et objekt, en gruppe eller et individ grundlæggende i "godt" og i "ondt". Et lille barn der udsættes for svigt, om svigtet nu tager form af voldelige overgreb eller mere subtilt ødelæggende foragt, ligegyldighed eller afvisning, kan ikke tillade sig kun at hade eller afvise sin mor/sin omsorgsperson. I sin grundform sikrer en skarp opdeling af følelser et svigtet barn muligheden for både at elske og at hade sin mor/sin omsorgsperson. Det sikrer at barnet kan holde fast i den "afgørende illusion om at selv den dårligst fungerende forælder er god nok til at sikre barnets overlevelse", som Karin Dyhr skriver.

Hos et menneske, der grundet tidlige og ubærlige svigt udviser borderline-reaktion, er de ubehagelige følelser ekstra stærkt forbundne med urovækkende og skræmmende indre sansninger af at være uren og utilstrækkelig. At være gennemsyret af at være forkert, at være uværdig, at være grundlæggende u-elskværdig. De mere behagelige følelser kan være forbundet med omsorg, at være i kontakt, at blive mødt og beskyttet, at få plads. Pointen er at begge følelseskategorier har så stor en indre psykisk ladning, og er så modsatrettede, at det ikke er muligt på samme tid at holde dem i sig - og personen med borderline-reaktion kan derfor kun omgås dem, ved at give dem en plads uden for sig selv.

Splitting fremtræder i mange former, afhængigt af borderlinepersonens primære udviklingspsykologiske tema, og de erfaringer som personen bærer med sig. Splitting giver mulighed for at kunne leve side om side både med slagskyggen fra det ubærlige og håbet om det absolut gode. Ellers skulle alt det egentligt ubærlige fortsat holdes inden i personligheden, hvilket ville betyde en grundlæggende indre spaltning eller opløsning. Det er i dette perspektiv, at evnen til splitting i virkeligheden som nævnt markerer et stort og betydningsfuldt udviklingsskridt videre fra at være nødt til at fornægte det smertefulde og det negatives eksistens.

Splitting som en kreativ løsning

Splitting mekanismen er således en meget virkelig og regulær psykisk ressource. I en vis forstand kan vi tale om en forsvarsmekanisme, men jeg foretrækker selv at se splitting som en ubevidst mestringsstrategi: Ved at anbringe udvalgte følelser på andre, bliver det muligt for et menneske med borderline-reaktion at udtrykke noget af det, som det i den ofte kun sløret erindrede barndom ikke var muligt at tilgå.

I ordets egentlige forstand er der med splitting, for mig at se, tale om en kreativ, ubevidst løsning, der hjælper til at håndtere det indre tryk - og giver personen med borderline-reaktion mulighed for at forholde sig til det som han måtte se som ondt eller som godt. Ofte er der tale om så stærkt et indre tryk, at personen dissocierer mellem enkelte dele af sin personlighed for at kunne udholde det, og ikke har andet valg end at anbringe den stærke indre psykiske ladning på en ydre person eller en ydre gruppe.

Projektionen, selve det at have løftet sine ubærlige følelser over på en anden, kan efterfølges af tomhed. Som Karin Dyhr siger: man undgår "det onde", men får en skræmmende følelse af tomhed og ensomhed. Mange vil sikkert kunne genkende en særlig, smertefuld tomhedsfølelse, som ikke er det samme som depression, men en følelse af at være totalt prisgivet. Med Karin Dyhrs ord "Jeg var som et koldt og sultent spædbarn, som nogen havde lagt fra sig på en hylde".

Hvert af disse dissociative skift kræver, som Lars Sørensen skriver, fra terapeutens side "finfølelse og kontaktfuldhed. Hver enkelt dissociativ personlighedsdel har sin betydning og kalder på at blive rummet. Der er tale om mere end en overlevelsesstrategi - uden at kunne dele verden op, havde heller ikke ressourcerne kunnet overleve..."

Nej - og netop dette ressourceaspekt kan ikke overvurderes!

Reaktioner i omgivelserne

Som antydet ovenfor har "splitting" et dårligt ry! Personalegrupper i behandlerkredse har, i den bedste mening, forsøgt at imødegå den indlagte borderline-patients behov for at anbringe sine både behagelige og ubehagelige følelser "udenfor" på medlemmer af gruppen.

For omgivelserne, det være sig en behandlergruppe, en vennegruppe eller familiemedlemmer, kan det betyde, at nogle finder sig selv i en rolle som idealiserede, gode og beskyttende hjælpere, mens andre oplever sig selv blive genstand for stærke negative projektioner.

Afmægtigheden i omgivelserne kan derfor være stor. Reaktionen bliver ofte at en personalegruppe, eller de nærtstående i en familie eller en vennekreds, oplever sig stærkt opdelt. "Du splitter os", og "du skal ikke lave splitting på os!" er udbrud og tilrettevisninger som mange borderline patienter har hørt. Og, ret skal være ret, det kan være overordentlig svært for omgivelserne at se sammenhængen i en adfærd, der kan forekomme så forvirrende, når man ikke kan se eller har viden om hvad splittingens egentlige funktion er.

Den så sørgeligt velkendte erfaring af afvisning bliver igen og igen den levede virkelighed for et menneske med borderline, og dermed en tragisk bekræftelse af selvhadets berettigelse.

Hvordan kan splitting heles?

Lars Sørensen igen: "Behandling af personlighedsforstyrrelser er grundlæggende at behandle tilknytningstraumer. Men ofte er der også enkeltstående choktraumer involveret, ikke mindst ved borderlineforstyrrelse. Dermed skal både choktraumerne afhjælpes, og patienternes kontaktlængsler skal opfyldes".

Som det vil være fremgået, viser det for mig meget om urkraften og livsviljen hos et menneske med borderline-reaktioner, at det evner at forholde sig til sine indre og ofte voldsomme polariteter ved at tillade dem en ydre fremstilling på andre, så det bliver muligt at manøvrere imellem dem. Alternativet for et sind der ikke havde magtet dette, havde måske været at fornægte polariteterne. Dermed ville sindet formentlig have bevæget sig i retning af skizofrene tilstande i stedet.

Terapien består i at hele splittingen - ikke at undgå den! Med Lars Sørensens ord: "At vise at det gode eksisterer selv om det ikke er 110 % godt, og at selv om noget kun er 90 % godt er det stadig godt nok". Og videre: "Borderline personen hverken kan eller skal holde op med at polarisere gennem splitting ... problemet skal løses hvor det viser sig, og det skal demonstreres ... at den eneste udvej er en heling af opsplitningen, at der er noget godt i de(t) onde, og noget ondt i de(t) gode".

Helingsprocessen

Jeg tilslutter mig helhjertet: Det er gennem opbygningen af en tillidsfuld relation, at indre tryghed kan få lov at rodfæste sig i personen med borderline-reaktion. Men som Karin Dyhr meget tydeligt siger: "Når de to kategorier ( af godt og ondt, trygt og utrygt) blandes, bliver resultatet hos borderlinepatienten ikke grå toner, men som at omhyggeligt stablede bunker af brikker falder sammen i et virvar - før man måske er parat til at rumme blandingen i én person". Denne personlige og smertelige erfaring fortæller sigende om vigtigheden af at omgås kraften i splitting-dynamikken med respekt. Det er gennem tålmodigt arbejde, skridt for skridt, at de dele der fra tidlig tid i personens liv ikke fik en tryg plads sammen, nu kan træne sig til at bo i samme hus.

Den trygge relation - herunder ikke mindst den trygge timing! - er i min erfaring en helt afgørende forudsætning for at kunne begynde at nærme sig alt det smertefulde, som har måttet parkeres væk fra personen selv, og påbegynde arbejdet med at hele modsætningerne.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvad er splitting? Lær om borderline personlighedsforstyrrelse her

# data[].attributes.attachment_link.description
Splitting tillader stærke indre spændinger et udløb, og kan være et vigtigt skridt i en helingsproces. Få hjælp til at forstå diagnosen.