# data[].attributes.body
Upinio bebro (Castor fiber) arealas apima didžiąją dalį Europos (išskyrus Pietų Europą), Azijoje siekia šiaurės vakarų Kiniją, Mongoliją ir Jenisiejaus upės baseiną. Tai didžiausias Eurazijos graužikas. Kūno ilgis kartu su uodega siekia 1 m, sveria iki 30 kg (vidutinė masė 15–19 kg). Kūnas aptakus, uodega plokščia, žvynuota. Užpakalinių kojų pirštai sujungti plaukiojamosiomis plėvėmis. Kailis tankus, neperšlampamas, šviesiai rudos, tamsiai kaštoninės ar juodos spalvos. Monogamas, šeimos gyvena sėsliai prie vandens telkinių. Sausumoje nerangus, vandenyje puikiai plaukioja ir nardo. Stato užtvankas, namelius, kasa urvus, graužia medžius ir krūmus, gilina vandens telkinius, todėl bebravietėse labai pasikeičia aplinka, formuojasi naujos augalų ir gyvūnų bendrijos. Minta medžių žieve, įvairiais žoliniais augalais. Lytiškai subręsta trečiaisiais gyvenimo metais. Nėštumas trunka 105–107 dienas. Gegužės arba birželio mėnesį veda 1–4 plaukuotus reginčius jauniklius.

# data[].attributes.body
Bebras yra didžiausias mūsų graužikas (gali sverti net 30 kg). Jo kandžiai, kaip ir daugumos graužikų, neturi šaknų, auga nuolat, todėl bebrai turi nuolat graužti medį. Jie tikrai nenorėtų jo graužti, bet yra savo dantų įkaitai, mat jei negrauš, dantys užaugs tokie, kad bebrai nebegalės susičiaupti. Bebrai moka lūpomis uždaryti burną, palikę kandžius išorėj, todėl jie gali graužti po vandeniu.

# data[].attributes.body
Taip pat bebrai turi riebalines (naudojamos sutepti kailiui) ir kvapiąsias (naudojamas teritorijai žymėti) liaukas. Tai dar viena priežastis, kodėl bebrai buvo naikinami. Kvapiųjų liaukų išskyros (sruogliai) buvo ir yra naudojami kaip maisto priedai, parfumerijoje bei, anot įvairių smarkiai apsišvietusių „liaudies medikų“, tai vaistas nuo 800 ligų. Sako, kad impotenciją gydo geriau nei pririšta morka. Svarbu yra gerai užpilti spirituku, galima ir neužpilti, o gerti ir vieną spirituką – poveikis bus tas pats.

# data[].attributes.body
Bebrai minta tik augaliniu maistu. Jie yra visiški vegetarai. Ne, bebrai nestato užtvankų, kad ten veistų žuvis, ir jų neėda (niekaip nesuprantu, kodėl piešdavo bebrą su meškere). Bebrai graužia tiek medžių žievę, tiek jaunas šakeles, tiek vandens augalus. Jei vandens augalų pakanka, graužia mažiau medžių.

Bebrai – pagarsėję statybininkai. Jie tobulai įvaldę užtvankų statybos meną, panaudodami tam šakas, dumblą, akmenis. Pragriautą užtvanką vėl suremontuoja per naktį. Užtvankose bebrai negyvena. Užtvankos bebrams reikalingos, kad pakeltų vandens lygį ir jie galėtų priplaukti arčiau maisto. Nes sausumoje jie nerangūs ir ten juos sėkmingai medžioja vilkai su lūšimis. Taip pat jei jie rausia urvus, tad įėjimas turi būti po vandeniu. Jei nėra galimybės rausti urvus jie stato didelį namą su erdvia kamera, o įėjimus irgi įsirengia po vandeniu.

Užduotis. Kam bebrams reikalingos užtvankos?

# data[].attributes.body
Bebrai yra monogamai. Tai yra, gyvena su savo išrinktąją, kol mirtis juos išskirs. Mylisi po ledu (toks fetišas), jei yra ledo, o jei nėra, tada tyliai liūdnai urvuose. Jų tuoktuvės būna žiemą, po maždaug trijų mėnesių pasaulį išvysta 2 -3 bebriukai, kurie jau po poros parų gali plaukioti. Bebrai Lietuvoje gyveno nuo senų senovės. Maža to, Lietuva garsėjo kaip bebrų kraštas ir pirkliai ją žinojo kaip šalį, kuri tiekia daug bebrų kailių. Buvo net bebrininkų etatai ir ne bet kam buvo leidžiama prie bebraviečių artintis. Bet dėl negailestingos medžioklės bebrai buvo išnaikinti didžiojoje Europos dalyje ir galų gale Lietuvoje. Vėl reintrodukuoti jie buvo praeito amžiaus viduryje. Amerikinis bebras yra gimininga rūšis, tačiau turi skirtingą chromosomų skaičių ir tarpusavyje daugintis negali.

Dvi klases baigę vadinamieji medžiotojai ir šiaip neišprusę žmogeliai vadina bebrus dideliais kenkėjais, kuriuos reikia nedelsiant naikinti. Bet tai normalu, nes apie tai, kad jokia rūšis gamtoje (bebras irgi) negali būti kenkėjas, jiems niekas nepasakojo. Taip pat jiems niekas nepasakojo, kad bebras duoda daug daugiau naudos nei jie patys. Visokios kontoros rengia kažkokius super muper protingus projektus, kad atstatytų numelioruotas šlapynes, gauna ir ištaško milijonus, o bebrai identiškus darbus atlieka už dyką.

Užduotis. 1. Kuo skiriasi Amerikinis bebras ir Lietuvoje gyvenanti?

2. Ar kenksmingos ar naudingos gamtai ar žmogui bebrų statomos užtvankos? Kodėl taip manai?

# data[].attributes.body
Karantino metu...

„Į Kauno miestą per karantiną užsuko bebras“, – prierašą prie vaizdo įrašo paliko skaitytojas Laurynas.

Pasak kauniečio, stambiausias Lietuvos graužikas įamžintas besipliuškenantis Nemune, ties M. K. Čiurlionio tiltu.

Kaip naujienų portalui „Kas vyksta Kaune“ jau seniau yra sakęs Lietuvos zoologijos sodo vyriausiasis biologas Benas Arūnas Noreikis, bebrų migravimas pavasarį – natūralus procesas. „Dažniausiai pavasarį, kai bebrės atsiveda naują lizdą, vyresnieji išvaromi ieškotis sau naujo būsto“, – yra pasakojęs biologas.

Pasak jo, anksti pavasarį nuo šeimos atsiskyrę dvimečiai bebrai sukuria savarankiškas šeimas arba gyvena pavieniui. Išvaryti bebrai nueina daugybę kilometrų per laukus, ieško naujų upelių, melioracijos kanalų, tvenkinių, ežerų. Na, o Kaune bebrai esą nėra retas reiškinys – jie dažnai pastebimi Nemune, Neryje.

Bebrai Lietuvoje iki šiol yra medžiojami, tačiau į juos gali pasikėsinti vilkai (aut. past. Kaune vilkų nėra), lūšys ir naminiai gyvūnai. Bet, sako zoologijos sodo atstovas, bebrą pačiupti nėra lengva – jis greitai bėga žeme, gali gintis dantimis ir nagais bei nubėgti į vandenį ir plaukti.

# data[].attributes.body
Uodega masyvi, plati, padengta raginėmis plokštelėmis ir trumpais plaukeliais. Uodega ne tik padeda bebrui judėti vandenyje, atsiremti kai graužia, bet ir svarbus kūno termoreguliacijos organas. Uodega bebras reguliuoja kūno temperatūrą, nes joje daug kraujagyslių, per kurias atiduodamas šilumos perteklius aplinkai. Tupėdamas sausumoje, bebras uodegą pasikloja po savimi ir užpakalinėmis kojomis ant jos užsilipa.

Užduotis. Kuo bebrui svarbi uodega?

# data[].attributes.body
Kadangi įsirengia būstus sunkiai pasiekiamose vietose, upiniai bebrai turi mažai priešų. Daugiausia nukenčia nuo žmogaus – seniau buvo gausiai medžiojami dėl kailio ir sruoglių, dabar neretai žūsta įsipainioję į tinklus ar patekę po automobilių ratais.[3]

Taip pat bebrus užpuola vilkai, lapės, lokiai. Išgąsdinti bebrai pradeda pliaukšėti uodegomis, taip perspėdami kitus bebrus netoliese. Nuo pavojaus slepiasi po vandeniu. Vengia maisto, kuris atsiduoda jų grobuonių kvapu.[3]

Daugiausia bebrų žūsta dėl infekcinių ligų.[3]

# data[].attributes.body
Upiniai bebrai gausiai medžioti dėl savo kailio, sruoglių ir mėsos. Bebrų kailis naudotas kailinių, puošmenų, o daugiausia bebrinių kepurių gamybai. Sruogliai naudoti medicinoje, parfumerijos pramonėje. Bebriena vertinta kaip gera mėsa. XVI a. Romos popiežius paskelbė, kad dėl savo žvynuotos uodegos ir gyvenimo vandenyje, bebro mėsa gali būti prilyginta žuvies ir valgytina per pasninkus. XXI a. pr. Europoje buvo suvartojama ~400 kg bebrienos per metus.[3]

Bebrai gyvenamose teritorijose sunaikina ne tik pakrančių augaliją (nugraužia net 60-70 cm ar metro skersmens medžius), bet ir ardo vandens telkinių krantus, melioracijos griovius, pralaidas bei kitokius įrenginius, kasdami urvus, statydami užtvankas, užtvindydami miškus ir laukus.[3] Kita vertus, bebrų pakeistuose biotopuose (užlietuose vandeniu) susidaro sąlygos įsikurti įvairioms gyvūnų rūšims: varliagyviams, žuvims, ūdroms, paukščiams ir kitiems.

# data[].attributes.body
1. Įsivaizduokite, kad esate bebras ir turite pastatyti savo būstą. Nupieškite savo bebro tvenkinį ir aprašykite, kaip jis atrodys. Kokia augmenija ir medžiagos bus naudojamos tvenkinio statybai?

2. Parašykite trumpą pasakojimą apie bebro kasdienybę: ką jis veikia per dieną, kokius pavojus gali patirti ir kaip jis prisitaiko prie gamtos.

# data[].attributes.headline
Žaidimas vaikams apie bebrą – „Bebro tvenkinio statyba“

# data[].attributes.subject
Žaidimas vaikams apie bebrą – „Bebro tvenkinio statyba“

# data[].attributes.body
Žaidimo tikslas:
Vaikai mokosi apie bebrų gyvenimo būdą ir jų gebėjimą statyti tvenkinius. Žaidimo metu vaikai sužinos, kokias medžiagas bebrai naudoja, kaip jie prisitaiko prie gamtos ir kodėl jų statiniai yra svarbūs ekosistemoms.

Reikalingos priemonės:

Didelis popierius arba lenta žaidimo laukui (galima naudoti lipdukus, pieštukus ar žaidimo korteles).

Kortelės su įvairiomis medžiagomis, kurios yra naudojamos bebro statiniuose (medžių šakos, rąstai, žolė, akmenys, purvas ir t. t.).

Smulkios figūrėlės, piešiniai arba nuotraukos, vaizduojančios bebrą ir kitus gamtos elementus (upės, medžiai, augalai).

Laikmatis (neprivalomas, bet padeda kontroliuoti laiką).

Žaidimo eiga:

1. Paruošimas:

Paruoškite žaidimo lauką, kuriame bus vaizduojama upė arba tvenkinys, kuriam reikės statyti užtvanką.

Su vaikais aptarkite, kokias medžiagas bebrai naudoja savo užtvankoms ir gyvenamiesiems būstams statyti (žolė, šakos, akmenys, purvas ir t. t.).

Padalinkite korteles su medžiagomis arba figūrėlėmis, atitinkančiomis statybos elementus, ir paaiškinkite, kaip kiekviena medžiaga prisideda prie tvenkinio statybos.

2. Žaidimo eiga:

Kiekvienas vaikas gauna po bebro figūrėlę ir turi sukurti savo užtvanką, naudodamasis žaidimo kortelėmis su medžiagomis.

Kiekviena kortelė turi tam tikrą vertę arba savybę (pvz., šakos gerai tinka užtvankos statybai, tačiau akmenys yra sunkesni ir reikia daugiau laiko juos surasti).

Vaikai turi surinkti įvairias medžiagas (korteles) ir statyti savo tvenkinį. Jie gali kalbėtis apie tai, kokias medžiagas geriausia naudoti ir kodėl.

3. Klausimai ir užduotys:

Kol vaikai stato savo tvenkinius, galite užduoti klausimus apie bebro gyvenimo būdą: "Ką bebras veikia per dieną?", "Kokie pavojai laukia bebro miške?", "Kodėl bebras naudoja šakos medžiagas?"

Pavyzdžiui, galite įterpti trumpus iššūkius, pvz.: „Staiga atsiranda didelis lietus! Kaip bebras gali apsaugoti savo tvenkinį nuo užtvindymo?“

4. Baigimas:

Pasibaigus žaidimo laikui arba kai visi žaidėjai baigia statyti savo tvenkinius, aptarkite su vaikais, kas pavyko geriausiai, kaip jie pasirinko medžiagas ir ką sužinojo apie bebro veiklą.

Kiekvienas vaikas gali papasakoti, kokį tvenkinį jis sukūrė ir kokius iššūkius įveikė.

Išmokos ir nauda:

Vaikai sužino apie bebro ekologinę svarbą ir kaip šie gyvūnai prisideda prie gamtos.

Skatina kūrybiškumą ir komandinį darbą.

Ugdo vaikų gebėjimą planuoti ir spręsti problemas, nes jie turi pasirinkti tinkamas medžiagas tvenkinių statybai.

# data[].attributes.headline
Mama iškylauja su savo jaunikliu bebriuku

# data[].attributes.subject
Mama iškylauja su savo jaunikliu bebriuku

# data[].attributes.body
https://www.delfi.lt/video/mokslas-ir-gamta/nufilmuota-kaip-bebro-patele-su-jaunikliu-plaukiojo-devono-upeje-68347372

# data[].attributes.attachment_link.description
Verify you are human by completing the action below.

# data[].attributes.body
https://www.efoto.lt/node/1323508

vle.lt

https://www.google.com/search?q=bebro+oda&rlz=1C1GCEA_enLT1075LT1075&oq=bebro+oda&gs_lcrp=EgZjaHJvbWUyBggAEEUYOTIHCAEQIRigAdIBCDI2NzVqMGo0qAIAsAIB&sourceid=chrome&ie=UTF-8

https://www.delfi.lt/video/mokslas-ir-gamta/nufilmuota-kaip-bebro-patele-su-jaunikliu-plaukiojo-devono-upeje-68347372

https://lt.wikipedia.org/wiki/Upinis_bebras