# data[].attributes.headline
Художній образ

# data[].attributes.subject
Художній образ

# data[].attributes.body
Художній образ – це узагальнена і разом з тим конкретна картина людського життя чи навколишнього світу, що створена творчою уявою митця.

# data[].attributes.headline
Види художніх образів

# data[].attributes.subject
Види художніх образів

# data[].attributes.body
З погляду літературного напряму образи можуть бути:

класицистичними (Тартюф, Гарпагон Мольера),

романтичними (Мцирі Лермонтова, Тарас Бульба Гоголя).

символічними (каменярі, вічний революціонер І. Франка).

алегоричними (у байках, притчах, прислів’ях, приказках, загадках. Вовк втілює зажерливість і тупість, лисиця — хитрість, осел — упертість).

# data[].attributes.headline
За своїм характером

# data[].attributes.subject
За своїм характером

# data[].attributes.body
За своїм характером образи можуть бути:

трагічними (Гамлет, Ромео і Джульетта, Король Лір Шекспіра),

комічними (Коробочка, Собакевич М. Гоголя).

# data[].attributes.headline
За місцем у творі

# data[].attributes.subject
За місцем у творі

# data[].attributes.body
За місцем у творі образи можуть бути

головними (Онєгін і Тетяна в романі О. Пушкіна “Євгеній Онєгін”)

другорядними (Ленський і Ольга)

епізодичними.

# data[].attributes.headline
За ставленням автора 

# data[].attributes.subject
За ставленням автора 

# data[].attributes.body
За ставленням автора образи можуть бути:

позитивними (у комедії Івана Карпенка-Карого “Хазяїн” Золотницький, Соня, Калинович — позитивні образи)

негативними (Феноген, Ліхтаренко — негативні)

# data[].attributes.headline
За способом творення

# data[].attributes.subject
За способом творення

# data[].attributes.body
За способом творення (типом асоціювання) образи ділять на

зорові,

слухові,

дотикові,

смакові,

запахові.

# data[].attributes.headline
За рівнем художнього узагальнення

# data[].attributes.subject
За рівнем художнього узагальнення

# data[].attributes.body
За рівнем художнього узагальнення розділяють

мікрообрази (тропи, фігури, фоніка),

макрообрази (характери, символи, картини),

мегаобрази (Всесвіт, природа, буття, Людина).

# data[].attributes.headline
За предметом змалювання

# data[].attributes.subject
За предметом змалювання

# data[].attributes.body
За предметом змалювання образи поділяються на:

образи-персонажі (Іван Палійчук, Марія Гутснюк з повісті М. Коцюбинського “Тіні забутих предків“);

образи-пейзажі (картина літнього поля у новелі М. Коцюбинського “Intermezzo“);

образи-речі (кухоль, віник, мотовило у повісті І. Нечуя-Левицького “Кайдашева сім’я”);

образи-емоції (радість, любов, ненависть, гнів);

образи-поняття (честь, слава, обов’язок, доля).

# data[].attributes.headline
Співвідношення між чуттєвим образом та його ідеєю 

# data[].attributes.subject
Співвідношення між чуттєвим образом та його ідеєю 

# data[].attributes.body
За типом співвідношення між чуттєвим образом та його ідеєю образи ділять на:

автологічні

металогічні

# data[].attributes.body
Автологія (грецьке autos — сам, logos — слово) – вживання слів у прямому значенні. Автологічний образ називають “самозначущим”, “самодостатнім”, частіше — образом-типом.