# data[].attributes.body
בבואי ללמד כל יצירה ספרותית אני מבקשת מהתלמידים לקרוא אותה,. מאוד חשוב לי שהתלמידים ייחשפו לטקסט הספרותי גם אם לא כולם קראו את כל היצירה עדיין החשיפה לחלקים ממנה מובילים אותם לשותפים בדיון בטקסט הספרותי.
כשאני מלמדת את הרומן "כל החיים לפניו" אני מבקשת מהתלמידים לקרוא את היצירה ובוחנת אותם באופן יצירתי, מבקשת מהם לצלם תמונה אמיתית שמשקפת סיטואציה בספר.
לאחר הלמידה אני מקרינה חלקים נבחרים מהסרט של משה מזרחי ואנו דנים בסיטואציה הנצפית. בצורה הזו הילדים שותפים פעילים בשיח הספרותי.

# data[].attributes.body
אני הייתי משלבת סרט באורך מלא - בכך שאני מכינה דף צפייה
שיש בו שאלות על החלקים  בהתאם לסיפור
לדוגמה:
חלק ראשון- האקספוזיציה
מי הדמויות, זמן , מקום
מדוע הם בורחים מהחווה?
לאחר כל חלק - אנחנו דנים במליאה על התשובות שלהם ולאחר מכן ממשיכים לחלק השני.

# data[].attributes.body
אני בעיקר נוהגת להקרין רומן או מחזה עם כיתות חינוך המיוחד אותן אני מגישה לבגרות. הצפייה המונחית תמיד תגיע אחרי קריאת היצירה ולמעשה מהווה השלמה לרצף הכרונולוגי של היצירה. התלמידים תמיד זוכרים טוב יותר פרטים ויזואליים ואין ספק כי זה תורם להם מאוד.

# data[].attributes.attachment_link.title
כל החיים לפניו-הסרט

# data[].attributes.body
לפעמים אני משלבת צפייה מלאה (תלוי בלוח הזמנים, אם הזמן מאפשר לנו להתעכב עוד על אותה יצירה) ולפעמים רק בחלקים. שילבתי צפייה מלאה ברומן בעל זבוב משום שהיינו כבר בסוף שנת הלימודים ויכולנו להינות מכך. הסרט (החדש יותר) שונה מהמקור ולכן בחרתי לצפות בו רק אחרי שסיימנו את הלמידה (ואת המבחן) כדי שלא יבלבל. הצפייה נעשתה בחלקים ותוך כדי צפייה עמדנו על ההבדלים, וגם ניתן מקום לחיווי אישי ביחס למראה הדמויות ("בדיוק ככה דמיינתי שפיגי נראה", למשל) ולהתפתחות העלילה. יצרנו טבלה עם קריטריונים (עבודה בקבוצות) כאשר כל קבוצה היתה צריכה להתייחס לקריטריונים הללו (הבדלים כלליים, מראה הדמויות, התפתחות העלילה, ולהוסיף קריטריון חפשי משלה). היה מהנה וגם מלמד, הם ניסו להבין מדוע הבמאי שינה דברים, מה הסיבות האפשריות לכך, והאם זה תרם או פגע, או אולי לא הוסיף ולא גרע להבנת הרומן.

# data[].attributes.attachment_link.title
lord of the Flies / בעל זבוב עם תרגום לעברית

# data[].attributes.headline
צוריאל הורוביץ

# data[].attributes.subject
צוריאל הורוביץ

# data[].attributes.body
עד היום לא הרביתי להציג סרטים מלאים בכיתה.
אני זוכר כתלמיד שכשלמדתי את "המלט" של שייקספיר בשיעור אנגלית, צפינו בגרסה הקולנועית וזה עשה עלינו רושם גדול.

בתור מורה אני שולח תלמידים לצפות לפעמים בסרט "תיאום כוונות" של הרב חיים סבתו, אבל כפתרון לבודדים ולא לכיתה כולה.

# data[].attributes.body
אני נוהגת להראות לתלמידים את הסרטים בתום למידת הנושאים. הראתי לתלמידים את הסרט "חצוצרה בוואדי", אחרי הסרט שאלתי כיצד התרשמו מהסרט? האם חוויית הצפיה דמתה לחוויית הקריאה? לרוב התלמידים מציינים שהם דימיינו את הדמויות אחרת ומתקיים דיון על אותנטיות הדמויות, מורכבותם והאם הצליחו להעביר את המסרים אותם למדנו בשיעורים. בסרט זה הסופר, סמי מיכאל היה מעורב בבחירת הדמויות ובבימוי היצירה. היכן זהדבר ניכר בסרט ניכר בסר? האם הטקסטים קרובים לטקסט הספרותי? איזו דמות עוררה אכזבה ביחס לתפקידה בסרט? מאילו סיבות? במה הסרט שונה מהספר? כרומן היסטורי חברתי, האם הסרט משקף את את רוח התקופה ואת הבעיות החברתיות והפוליטיות של ישראל ערב מלחמת שלום הגליל הראשונה?
סרטים נוספים שהצגתי בתום הוראת היצירה הם: גירסה אנגלית בשחור לבן למחזה אנטיגונה והסרט האדונית והרוכל.

# data[].attributes.body
אני לרוב משלבת צפייה בסרט בחלקים. לצפייה בסרט תרומה רבה: גיוס מוטיבציה, עניין, זכירה של היצירה כי קל לתלמידים (בעיקר לתלמידי שח"ר / ח"מ)  לזכור טקסט חזותי. הצפייה בסרט יוצרת אווירה של חוויה, הנאה.
יחד עם זאת, אני מדגישה בהוראה,  כי קיימים ההבדלים בין הטקסט הכתוב לטקסט הספרותי. יש מקום לקיים דיון השוואתי בנושא בהתאם לרמת הכיתה. הטקסט החזותי מבחינתי מהווה "תוספת למנה העיקרית", שהוא הטקסט הספרותי. אני מאמינה, ששילוב סרטונים / סרטים צריך להיות מותאם למאפייני התלמידים, כך שאשתמש באותו הסרט באופנים שונים בכיתות שונות.

# data[].attributes.body
היצירה הנלמדת היא:  "ביקור הגברת הזקנה"/ פרידריך דרימנט. במסגרת הערכה חלופית בכיתות י אני מלמדת את היצירה תוך כדי צפייה מונחית. התלמידים צופים ומקבלים שאלות מנחות. הדגש במחזה הוא הקונפליקט בו נמצאת העיירה גילן האם לפעול עפ"י ערכי ההומינזם מול ערך הכסף. אנו דנים לאורך כל המחזה בקונפליקט תוך היכרות עם הדמויות, ההתנהגות ויחס למצב העיירה הנקלעת לקשיים כלכליים. התלמידים מאוד מתחברים ליצירה תוך כדי צפייה, מאחר וזה גורם להם להתחבר לדמויות ולהבין את אופי הקונפליקט המובע במחזה. מאחר שמדובר במחזה הצפייה הופכת לדרמתית, לכן מתאפשר שיתוף פעולה

# data[].attributes.attachment_link.title
הצגה: ביקור הגברת הזקנה

# data[].attributes.body
לרוב אני לא מלמדת דרך צפייה ארוכה ומלאה. אני חושבת שכמעט ולא קיים סרט שתואם לטקסט באופן מדוייק למעט אולי היצירה "אנטיגונה". על כן, האופן שבו אני צופה עמם בסרט הוא על פי חלוקה לאירועים מרכזיים. קריאה כיתתית של האירוע המרכזי, צפייה בסרט באירוע המדובר ודיון על מה שונה ודומה בין השניים. עצם ההשוואה גורמת להם להתעניין, להתעמק ולזכור פרטים רלוונטיים.

# data[].attributes.headline
הילה אלפיה- שימוש בסרט באורך מלא. 

# data[].attributes.subject
הילה אלפיה- שימוש בסרט באורך מלא. 

# data[].attributes.body
דוגמא לשימוש כזה היא על דרך ההשוואה. לדוגמה , לאחר שלמדנו את הסיפור הקצר "תפוחים מן המדבר", התבקשו התלמידים לצפות בפרקים של הסדרה שיצאה בהתבסס על סיפור זה וקיבלו עבודה שעיקרה השוואה. ההשוואה עסקה בהבדלים בתוכן, בדמויות, בעלילה, אך גם בפורמאט של טקסט מול פורמאט של סרט ושאלות שונות ביחס לאיזה מהם נגע בהם יותר, איפשר להם יותר וכן הלאה. אינני מוצאת פגם בשימוש מסוג זה בפרשנות ליצירה, כל עוד מתקיים על כך דיון (בין אם פומבי ובין אם בין התלמיד ובין עצמו). מסתבר גם שחלקם כבר צפה בסדרה עוד לפני שלמדנו את הסיפור בכיתה.

# data[].attributes.headline
איילת יורוקסל

# data[].attributes.subject
איילת יורוקסל

# data[].attributes.body
עד כה לא שילבתי צפייה בסרט באורך מלא בגלל אילוצי זמן ו/או שהסרט אינו מתאים/מייצג נאמנה/ קיים בהתאמה ליצירות הנלמדות בכיתה.
אני משתמשת בכלי של הסרט בדרכים של השוואה או בדיקת בקיאות (כפי שהדגמתי במשימות הקודמות) ומוצאת זאת כמעשיר ומקרב את התלמידים ליצירה הכתובה.
במהלך הלמידה בקורס זה נחשפתי לסרטים שלא היכרתי והם יכולים להתאים עד מאד להוראה ולכן בעתיד, מאמינה שאשלב אותם בדרך ההוראה שלי.

# data[].attributes.body
Jane Eyre | ג'יין אייר - YouTube

סרט באורך מלא, המבוסס על יצירה נלמדת, יכול לתרום מאוד להבנתה, ולייצר חיבור ואותנטיות שמקרבת אותה אל התלמיד. בפרק הרומן , אני נוהגת להקרין לתלמידיי את הסרט המבוסס על הרומן ג'יין אייר – משנת 2011 וזו הגרסה הכי קרובה לרומן. לאחר קריאת הספר אני מקרינה את הסרט שמטרתו להעמיק את התכנים שנלמדו בכיתה, הבנת הרקע, הדמויות והווייתן. לאחר הסרט , ניתן לראות יותר חיבור של התלמידים ואפילו הזדהות עם הדמות הראשית – שחווה התעללות בתחילת הסרט ועד לפריצת הגבולות של ג'יין אייר בבגרותה. לאחר דיון בסוגיות החשובות- הנושא המרכזי, סמלים, מוטיבים והכרות עם הדמויות ,אני מקרינה את הסרט בחדר הפדגוגי באווירת קולנוע. התלמידים נדרשים למלא דוח צפייה המתייחס לייצוג הדמויות ולנושאים המרכזיים. פעילות זו תורמת בעיקר לתלמידי כיתות אומץ ומבר ומסייעת להם להטמיע נושאים חשובים ולזכור את רצף העלילה.

# data[].attributes.headline
דורית סלע -מזור

# data[].attributes.subject
דורית סלע -מזור

# data[].attributes.body
אני אוהבת מאד לשלב צפייה בקטעי סרטים שונים ובהקשרים שונים ושמחתי להעזר במגוון ההצעות שהועלה כאן. תודה!

אני ממעטת בהקרנת סרטים באורך מלא מסיבות שהוצגו כאן. לרוב, אני מקרינה קטעים מתוכם תוך מתן משימה/ות מקדימה/ות לתלמידים כגון: אפיון הדמות/הדמויות, עיצוב התפאורה, האווירה ועוד. חשוב בעיני לתת לתלמידים הוראות ממוקדות. לדוגמא בעיצוב האווירה בסרט "האדונית והרוכל" אני מבקשת מתלמידי להדגים בכתב כיצד האווירה מעוצבת. רישום הפרטים מעוררי הפחד, לדוגמא: הבית המבודד ביער, הכלבה המאיימת של האדונית, מזג האוויר הסוער ועוד מסייע לתלמידים להכנס לאווירה ולהבינה (וגם להתאמן בהדגמה ובפירוט - מיומנות שחלקם מתקשה בה).
לעיתים אני מקרינה קטעי סרטים בהלימה לשלב הנלמד בסיפור הקצר. כך, לדוגמא כשאני מסיימת את לימוד האקספוזיציה
ב "אדונית והרוכל" אקרין את הקטע הרלוונטי בסרט וכך גם לגבי הסיבוך, נקודת המפנה, השיא או הסיום. שיטה זו מסייעת להפנמה טובה של החומר הנלמד וגם משרתת את התלמידים שנשאלים לעיתים בבחינות הבגרות על שלבים שונים בסיפור קצר שלמדו.

חשוב בעיני תמיד להוסיף את השאלות: האם ראיתם דבר נוסף? האם שמתם לב לדבר נוסף? כדי לאפשר לתלמידים ביטוי למסרים שהם קלטו בערוצי חישה שונים.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
האדונית והרוכל - 1989

# data[].attributes.body
הסרט באורך מלא שאני משלב בשיעור, הוא ההצגה "בית הבובות" ע"פ המחזה של הנריק איבסן.
דבר זה אני עושה אך ורק בתום ההקראה המלאה של המחזה כולו בכיתה! הקראה משותפת בהשתתפות התלמידים שאני מקיים באופן קבוע. הדבר דורש כשלושה שבועות של הקראה משותפת, אך חוויה זו שווה את הזמן הרב שמושקע, ועל פי דיווחי התלמידים - זוהי יצירה שהם לא ישכחו גם בעוד שנים רבות. משום שהם היו חלק מהקראתה. אני מכנה זאת "האקשן של הספרות".
וכך בסיום ההקראה המלאה, לאחר שכל תלמיד עיצב את נורה, טורוולד הלמר, קרוגסטאד, כריסטינה לינדה ואף ד"ר ראנק בדמיונו האישי, אני מקרין את ההצגה לכיתה.
דבר זה אוסף אותם, נותן תמונה חזותית ממשית למה שעד כה הוקרא, ומאפשר להתבונן על ביטוי תיאטראלי שכזה.
כך גם צפייה זו מישרת קו וסוגרת פינות לגבי כל מי שברח מעט מבחינת הקשב, או החסיר שיעור שבו התקדמנו בהקראה.
הצפייה החווייתית מלווה בפופקורן שאני מביא עמי ביום זה.

# data[].attributes.attachment_link.title
מחזה בית בובות מצונזר

# data[].attributes.body
במסגרת הערכה חלופית אני מקרינה את הסרט בכיתות אתגר משום שהם מתקשים לקרוא את הטקסט. לפני כן אני מקדימה ומספרת על הסופר ועל הדמויות המרכזיות ועל פריז והרובעים ושנות המלחמה באמצעות סרטון מקדים וכותבת על הלוח. זה יוצר מעין פרומו לסרט. אני גם מסבירה על ההבדלים בין הספר לסרט למשל - בסרט אדון חמיל אינו מוכר שטיחים אלא איש דת רוחני. אחרי הצפייה בסרט כל תלמיד מכין חוברת בהנחייתי שמסכמת את הדמויות והרעיונות המרכזיים ביצירה.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
כל החיים לפניו תרגום מובנה לצפייה ישירה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
סרטים מתורגמים

# data[].attributes.attachment_link.title
כל החיים לפניו תרגום מובנה לצפייה ישירה

# data[].attributes.attachment_link.description
כל החיים לפניו (צרפתית: La Vie devant soi, הופץ בארצות הברית תחת השם Mada... סרטים דרמה,סרטים ישנים,סרטים מתורגמים לצפייה ישירה

# data[].attributes.body
אני נוהגת להציג בכיתה סרטים של יצירות שלמדנו, ואפילו התלמידים מביאים פופקורן כדי לחגוג את סיום היחידה ואת הצפייה בסרט. בד"כ אני משלבת סרטים בסיום היחידה, כחזרה ליצירה. סרט באורך מלא שאני משלבת בסיום לימוד הרומן הוא "כל החיים לפניו" מאת אמיל אז'אר. על אף שהסרט קצת מיושן, התלמידים נהנים ממנו מאוד, הם מרותקים ונזכרים בכל האפיזודות שלמדנו. באמצע / בסיום הסרט אנו דנים בבימוי: האם כך הם דמיינו את הסרט, את הדמויות, את הסביבה, האם הסרט תואם לרומן, במה הוא שונה ממנו. אנו עורכים השוואה בין הסרט לרומן באמצעות קריטריונים שאנו קובעים. לסיום אני שואלת מה כל תלמיד מעדיף: ספר או סרט, ומדוע? התשובות מגוונות ומעניינות...

# data[].attributes.attachment_link.title
כל החיים לפניו-הסרט

# data[].attributes.body
כשאני עוסקת באקספוזיציה של סיפור, באופן עקרוני, אני אוהבת להקדים את הלימוד עצמו, דרך צפייה באקספוזיציות קולנועיות. אני מבקשת מהם להבחין בין המדויק ובין הנתון לפרשנות אישית. הזדמנות ללמוד את משמעות המושגים: אובייקטיבי וסובייקטיבי. חשוב לי שישימו לב לפרטי הפרטים, מעין רשימת מכולת.. ורק אז - להתייחס למהות, להוויה, להתרחשות הכללית. משם, אנחנו מנסים להבין לאן הפתיחה מתכוונת לקחת אותנו ומה כבר נימסר לנו שם ושאת ההתפתחות נפגוש ונבין בהמשך. תלוי בתלמידים, אבל אני אוהבת להרחיב גם התייחסות למוזיקה, לזויות צילום, שיש בהן אמירה.
במלך האריות האהוב על כל התלמידים, אפשר ליישם בקלות את הדברים הנ"ל. לתמידי החנ"ם המיוחדים שלי (רקע נפשי) זה מעולה ומשיג את היעד.

# data[].attributes.attachment_link.title
מלך האריות- אקספוזיציה

# data[].attributes.body
אינני משלבת סרטים באורך מלא במהלך השיעור  - אני שולחת קישור והתלמידים צופים בו בבית (חבל לי על הזמן).

בפרק הדרמה והרומאן – מלמדת יצירות שאין להן עיבוד קולנועי – ירמה/ לורקה. הדבר / קאמי.

בדרמה הקלאסית אני מלמדת את המלט ובסיומו אנו צופים בסרט בבימויו של קנת' בראנה.
הסרט הוא בבחינת  חוויה  מסכמת ויזואלית.

# data[].attributes.body
אני לא נוהגת להקרין בכיתה סרטים באורך מלא מכיוון שהם גוזלים זמן רב ובדרך כלל אני מסתפקת בחלק מהם.
דוגמה אחת היא הקרנה של הקטע מהסרט "חוג שמחת המזל" על פי ספרה של איימי טאן. מכיוון שאני מלמדת רק סיפור אחד מתוך הספר, אני מקרינה רק את החלק מהסרט שרלוונטי לו ואנחנו משווים בין שתי היצירות.
לעומת זאת, כבר שנים שאני לא מרוצה מהוראת המחזה "כולם היו בני". מכיוון שאני מלמדת אנגלית, אני חייבת להקריא את כולו בכיתה והרבה תלמידים הולכים לאיבוד.
הצלחתי להשיג גרסה מעולה של המחזה שבה הבמאי רואה את המחזה בצורה מאד דומה לדרך שאני מפרשת אותו ויש גם כתוביות (באנגלית) כך שהתלמידים יכולים לקרוא את הטקסט. אני מקרינה את המחזה במלואו אחרי שאני מקריאה בכיתה רק את העמוד הראשון שכולו הוראות בימוי ועושה הפעלה לגבי הוראות הבימוי, כולל להסביר את ההבדל בינן ובין דיאלוג.
משם אני ממשיכה להקרנת המחזה בחלקים. יש לי מצגת שבה מופיעות הדמויות לפי סדר הופעתן ואני מקרינה אותה שוב ושוב כדי שידעו מי הוא מי (תלמידים בעבר הלכו לאיבוד כי השמות כל כך רגילים ודומים זה לזה). לכל חלק במחזה יש לי מצגת שבה תמונות סטילס מהמחזה עם שורות שחשוב לי לחזור עליהן. זה עוזר לתלמידים לזכור מה ראו.
אני עוצרת בכל מקום שמופיעה דמות חדשה וקוראת איתם את התיאור שלה בהוראות הבימוי. לאחר שכל הדמויות מופיעות, אני ממשיכה עם המחזה כולו בלי לעצור. גיליתי שכשהוראות הבימוי משוחקות על הבמה, אין לתלמידים צורך אמיתי בהן והוראת המחזה חלקה ושוטפת יותר.
שמה פה רק את הטריילר למחזה מכיוון שאין לינק חוקי לכולו.

# data[].attributes.attachment_link.title
All My Sons - Digital Theatre - David Suchet & Zoë Wanamaker star in the West End revival

# data[].attributes.body
בכיתות אתגר וחינוך מיוחד,  הצפייה בסרט  "חצוצרה בוואדי" מהווה הטרמה ללימוד  הרומן בכיתה, כיוון שרוב התלמידים מתקשים להתמודד עם טקסטים ארוכים באופן עצמאי. הצפייה בסרט (בחלקים)  מעודדת  לעיתים תלמידים בודדים לקרא בעצמם את הטקסט.
בהמשך, אני משלבת קטעים  נבחרים מהטקסט הספרותי,  שאני מקריאה בכיתה, תוך כדי  דיון במרכיבי היצירה. במקביל  תוך כדי הלימוד  מתקיים דיון בהבדלים שבין הטקסט לסרט. קhttps://www.youtube.com/watch?v=5WAMUzuSQ_c

# data[].attributes.body
שילבתי את הסרט מישהו לרוץ איתו בסוף קריאת הספר על מנת שהתלמידים יצרו השוואה בין הספר לסרט. תוך כדי הקרנת הסרט התלמידים התבקשו לענות על מספר שאלות, לשים לב לפרטים דומים ושונים ולבסוף ליצור באמצעות מה שכתבו השוואה על פי קריטריונים שקיבלו

# data[].attributes.headline
מירי בארי פשטיצקי

# data[].attributes.subject
מירי בארי פשטיצקי

# data[].attributes.body
אני משלבת את הסרט אנטיגונה במהלך הלימוד של אנטיגונה. לרוב לאחר קריאת תמונה ודיון בה אני מקרינה את התמונה בסרט ומיד מבקשת מהם את השפעת הסרט עליהם מבחינת אופי הדמויות, דרך הביטוי של הדברים. התלמידים מאד מזדהים עם הסרט ומבינים טוב יותר.

# data[].attributes.headline
שרון מדינה שרת

# data[].attributes.subject
שרון מדינה שרת

# data[].attributes.body
ככלל, אינני נוהגת לצפות עם התלמידים בסרים באורך מלא, בוודאי שלא בימי הזום. במידה וקטע מסרט יתאים לנושא בו אנו עוסקים - אציג אותו, כמו קטעים מהפקות שונות למחזה "אדיפוס המלך" בנושא העיוורון, או פרק נפלא מהסדרה "הבזק לעתיד" שעוסק בנושא "גורל ואופי".

# data[].attributes.body
שילוב סרט באורך מלא בהוראה בזום אינה אפקטיבית לכן ראוי לחלק את הסרט לכמה פרקים ולשלב אותם עם משימת צפייה.
זה יעורר מתח וצפיה לשעור הבא ונכון הוא לאפשר צפיה אישית על בסיס פורמט של כיתה הפוכה

# data[].attributes.body
אני מלמדת בחלק מהכיתות שלי את הנובלה " של עכברים ואנשים" הקרנת הסרט מגיעה רק לאחר קריאת הספר ודיון על הדמויות בספר, מערכות היחסים, התקופה כמובן והמסר העולה ממנו. הסרט מוצג לתלמידים כסיכום / סיום יחידת ההוראה ולאחר צפייה בו אנו משוחחים על ההבדל בין הטקסט הספרותי לטקסט הקולנועי

# data[].attributes.attachment_link.title
Of Mice and Men Official Trailer #1 - John Malkovich Movie (1992) HD

# data[].attributes.body
היייתי שמח להקרין את מאחורי הגדר, צילום ההצגה שהועלתה בהבימה אבל בודאי רק לאחר סיום הלימוד ולא לפני

# data[].attributes.body
אני מלמדת את המחזה אנטיגונה בזום. וזה לא פשוט בכלל. אני משתפת אתם את טקסט המחזה ואנחנו קוראים ביחד תוך משחק תפקידים ולאחר כל סצנה  אני מראה את הסצנה כפי שהיא מופיעה בסרט ביוטיוב. אנחנו מנתחים את המשחק של הדמויות ואת אופן הצגת המחזה בצורה הויזואלית וזה ממש מעניין לראות את ההבדלים בין קריאה לסרט .את האפשרות להשתמש באמצעים חזותיים כמו התמונה הגדולה של קריאון שמבטאת את העליונות שלו או את המדרגות שעליהן הוא עומד שיוצרות הבדלי גובה שמדגישים את הבדלי המעמדות ועוד... גם השימוש בפסקול שיוצר אווירה של מתח וכו'. אני חושבת שזה מאוד קשה לשלב סרט באורך מלא. כדאי ורצוי קטעים ממנו ואז לדון בהם.

# data[].attributes.headline
 אורלי נחום                          לימדתי בימים אלה את "כל החיים לפניו" בזום , קראנו חלקים מן היצירה דיברנו על הדמויות המוטיבים , הסמלים והמשמעויות , וכל פעם הקרנתי חלקים מן הסרט , הקשורים לחלק שאותו למדנו . למעשה בסיום כל שעור היתה המחשה לדמויות ולעלילה . התלמידים התחברו ונהנו מאד . בשנים קודמות הקרנתי את כל הסרט בבת אחת ולתלמידים לא היתה סבלנות , מאחר והסרט מיושן וכבד . שיטת הוראה זו הרבה יותר טובה. 

# data[].attributes.subject
 אורלי נחום                          לימדתי בימים אלה את "כל החיים לפניו" בזום , קראנו חלקים מן היצירה דיברנו על הדמויות המוטיבים , הסמלים והמשמעויות , וכל פעם הקרנתי חלקים מן הסרט , הקשורים לחלק שאותו למדנו . למעשה בסיום כל שעור היתה המחשה לדמויות ולעלילה . התלמידים התחברו ונהנו מאד . בשנים קודמות הקרנתי את כל הסרט בבת אחת ולתלמידים לא היתה סבלנות , מאחר והסרט מיושן וכבד . שיטת הוראה זו הרבה יותר טובה. 

# data[].attributes.body
מלבד פעם אחת בה ראינו את תפוחים מן המדבר, לא יצא לי להקרין כחלק משיעור ספרות יצירה שלמה. תכננתי להראות את מישהו לרוץ איתו/ אשמת הכוכבים או רודף העפיפונים לסיום הלמידה אך עוד לא יצא לי. לקחתי מפה כמה רעיונות טובים.

# data[].attributes.headline
רחל סעדה פרידמן

# data[].attributes.subject
רחל סעדה פרידמן

# data[].attributes.body
לאחר לימוד הרומן כל החיים לפניו אני מראה לכיתה חלקים מתוך הסרט "כל החיים לפניו" של משה מזרחי, ולאחר כל חלק אנחנו דנים במה שראינו, בדמויות ובהתרחשות, ובדומה ובשונה לעומת הסצנה בספר. זוהי מעין חזרה שעוזרת להם לזכור את הסיפור תוך התמקדות בחלקים המרכזיים בעלילה.

# data[].attributes.headline
נועה קדוש ברנר

# data[].attributes.subject
נועה קדוש ברנר

# data[].attributes.body
במסגרת הוראת הנובלה "של עכברים ואנשים" לתלמידי כיתות י"ב, אני מקרינה את הסרט משנת 1992. לפני ההקרנה, אני בוחנת אותם על קריאתם ולאחר הבחינה אני מקרינה את הסרט, על מנת שנוכל לדון יחד על המוטיבים, המתח בין העדין לאלים וכו'. כמו כן, אני גם מדגישה את ההבדלים בין היצירה הקולנועית לספרותית.

# data[].attributes.attachment_link.title
Of Mice and Men (1/10) Movie CLIP - Lennie's Dead Mouse (1992) HD

# data[].attributes.body
במסגרת למידת הסיפור "עץ הדובדבן שבור", למדנו על כל מאפייני הסיפור הקצר ולאחר מכן הצגתי בפני התלמידים דילמות לגבי האופן בו היו נוהגים בסיטואציות שונות מתוך הסיפור. לאחר מכן הקרנתי את הסרט המופיע ביוטיוב בשני חלקים ושאלתי לגבי נקודות הדמיון והשוני בין היצירה הכתובה וזו הקולנועית וחזרנו על הדילמות שהוצגו בשיעור הקודם כדי לראות אם דעתם השתנתה בעקבות הצפייה בסרט.

# data[].attributes.body
בשנה שעברה, קיימנו יום שיא בספרות בנושא "יוצר ויצירה" אשר במהלכו הקרנו את הסרט "שייקספיר מאוהב". ראשית, נחשפו התלמידים לדמותו של אחד המחזאים הגדולים בכל הזמנים ולסיפור חייו המרתק וכמובן לעולמו הפרטי ולתהליך היצירה של כתיבת מחזה. במהלך הסרט, התלמידים לא יכלו להיות צופים פסיביים משום שקיבלו דף עם שאלות עליהם היו צריכים לענות תוך כדי הצפייה בסרט ולכן היו חייבים להיות מרוכזים במתרחש. כמו כן, ניתנו שאלות לא רק על המתרחש בסרט אלא גם על תהליך היצירה, הקשיים והמורכבויות בהם נתקל שייקספיר במהלך הסרט וכיצד הוא מתמודד איתם ומה אנחנו יכולים ללמוד מכך על עבודתו של הסופר\משור\מחזאי.

# data[].attributes.body
במסגרת לימוד הערכה חלופית בכיתה מב"ר הקרנתי את הסרט "חצוצרה בואדי". לאורך הסרט עשינו שלוש עצירות, ובהן התלמידים קיבלו משימות כתיבה שמשלבות שאלות על ארועי הרומן ועל התרשמותם מדרכי העיצוב הקולנועיות.
לפני סיום הסרט קראנו את סיום הרומן, והתלמידים הכינו השוואה בין שני העיבודים. התלמידים העדיפו את הספר על פני הסרט.

# data[].attributes.body
אני מקרין את הסרט בלוז לחופש הגדול בפתיח של יחידת ההתבגרות בלימודי ההרחבה. התלמידים מקבלים משימת מ=צפייה נפרדת, לעקוב אחר אחת הדמויות ולבחון כיצד אחד ממאפייני גיל ההתבגרות בא לידי ביטוי בהתנהגותה

# data[].attributes.body
שילוב סרטים או סרטונים מאוד תלוי באופי הכיתה ובאורך הסרט. יש כיתות ששם בפרק הרומאן אני מראה את הסרט ואז קוראים יחד קטעים נבחרים מתוך הספר ומעבדים אותם, למשל בקבוצה שאני מלמדת השנה לקראת בגרות חורף מפאת הזמן ופרופיל התלמידים אנחנו לא נקרא את הרומאן "בעל זבוב" כולו בכיתה והם לא יקראו אותו לבד לכן הם יצפו בסרט וימלאו דוח צפייה על נת למקד אותם בנקודות חשובות ושזו לא תהיה צפייה פאסיבית. לאחר מכן אקח קטעים בהם יש אירועים מרכזיים ואותם נקרא כדי לתת מקום לקריאה שחשובה ועליהם נעשה עבודה מבחינת עיבוד הנושאים שעולים, אפיון הדמויות וכדומה. יש כיתות שהסרט יכול לבוא בחלקים קטנים לצורך המחשה, השוואה ועוד.

# data[].attributes.body
לאחר יומן מסע של הספר "הגל" הייתי מקרינה את הסרט בכיתה והיינו משווים בניהם. הקרנת הסרט רק לאחר סיום היצירה לדעתי.

# data[].attributes.headline
אני מקרינה את הסרט האירני של הבמאי מג'יד מג'ידי "צבע גן העדן". הסרט מספר על התמודדותו של ילד עיוור בחברה שמרנית. הסרט נלמד בהקשר לסיפור "העיוורת" מאת יעקב שטיינברג

# data[].attributes.subject
אני מקרינה את הסרט האירני של הבמאי מג'יד מג'ידי "צבע גן העדן". הסרט מספר על התמודדותו של ילד עיוור בחברה שמרנית. הסרט נלמד בהקשר לסיפור "העיוורת" מאת יעקב שטיינברג

# data[].attributes.body
לסיכום היחידה על הבלדה וימי הביניים אני מקרינה את הסרט "האביר השחור" המשימה היא למצוא בסרט את מאפייני הבלדה וימי הביניים כפי שלמדנו, למצוא אמצעים קומיים ולזהות את האירוני והביקורת שעולים בסרט

# data[].attributes.body
במסגרת הלמידה של שכבה י"ב לבגרות, אנו מלמדות את המחזה "בית בובות"/הנריק איבסן. בסיום הלמידה אנו מראות את הסרט של ההצגה שעשו על מנת לסכם את הנושא.

# data[].attributes.attachment_link.title
מחזה בית בובות מצונזר

# data[].attributes.body
בעיניי סרטים באורך מלא צריכים להיות כמה שיותר נאמנים לטקסט הכתוב. בנוסף, יש חלק את הצפייה לחלקים בהתאם ליעדים הנדרשים.
אחד הסרטים שנוח מאוד לעבוד עמם זהו אנטיגונה מאחר והוא נאמן לטקסט, לאפיוני הדמויות ולמרכיבי הדרמה כמו קונפליקט ודיאלוגים.
סרט נוסף, שמתאים לגילאי החטיבה, הוא הנסיכה הקסומה שמאפשר עבודה סביב המעבר מהמילה הכתובה למילה שבתמונה

# data[].attributes.body
במסגרת הוראת שירי ביאליק, אני מציגה לתלמידים את הסרט על חיים נחמן ביאליק מתוך תכנית הטלווזיה חדשות מהעבר.
אני אוהבת לשלב סרטים וסרטונים קצרים הקשורים לתכני השיעור וליוצרים. הסרט מציג את חייו של חיים נחמן ביאליק ואת התקופה בה חיי וכתב ,במושגים הקשורים לעולמם של התלמידים.
בתום הצפייה התלמידים עונים על מספר שאלות.
מה למדתם /ן על המשורר הלאומי?
מה למדתם/ן על התקופה?
אילו יוצרים נוספים חיו וכתבו באותה התקופה?

https://www.youtube.com/watch?v=o-qBDupo9XQ

# data[].attributes.headline
שני קוטלר פוקס

# data[].attributes.subject
שני קוטלר פוקס

# data[].attributes.body
באופן עקרוני, אני נמנעת מהקרנת סרטים שעובדו מרומנים, היות ובעיניי משהו מהחוויה הולך לאיבוד בדרך, ואני מוצאת שברמה הקולנועית, מרבית הסרטים מהסוג הזה מאכזבים ברמתם. לצד זאת, אני מוצאת שכשמלמדים מחזה, יש ערך להמחשה פיזית בגלל חוויית הקריאה השונה (אנחנו תמיד קוראים בחלוקת תפקידים בכיתה, ובכל זאת, יש משהו אחר בקריאת מחזה), ולכן אני אוהבת להקרין צילום ההצגה עצמה.
במקרה של "הקמצן" ו"משחקים בחצר האחורית", אנחנו קוראים תמונה או שתיים, ולאחר מכן צופים בצילומים הרלוונטיים מתוך ההצגה, ובמקרה של "אנטיגונה", אחרי שהטקסט כולו נקרא ונלמד בכיתה, אני מקרינה את ההצגה המלאה כחלק מהחזרה על החומר שאני עושה לקראת הבגרות.

# data[].attributes.headline
יערה לפקין פורן

# data[].attributes.subject
יערה לפקין פורן

# data[].attributes.body
אני משתדלת לשלב סרטים ככל שבזמן מאפשר לי. בלמידה של שירת לאה גולדברג, ביאליק ורחל משלבת את הסרטים שנעשו עליהם בסדרת "העבריים". לרוב לא מראה את הסרט במלואו בשם אילוצי זמן, אבל מראה חלקים נרחבים (לרוב מתחילת הסרט, ועד קטע שרלוונטי לשיר שנלמד) וממליצה לתלמידים להמשיך ולצפות בסרט עד הסוף.
במהלך הוראת הרומן "כל החיים לפניו" אני משלבת גם צפייה בסרט, ובמהלך המחזה (אנטיגונה / ביקור הגברת הזקנה) מציגה חלקים מהתמונות השונות כדי להמחיש את הצגת המחזה. מצרפת קטע לדוגמה מהתמונה הראשונה של אנטיגונה.

# data[].attributes.attachment_link.title
אנטיגונה חלק 1

# data[].attributes.headline
מינקה ריבקין

# data[].attributes.subject
מינקה ריבקין

# data[].attributes.body
במסגרת הוראת פרק הדרמה בכיתה י"ב , תלמידי מב"ר אנו מלמדות את המחזה המודרני "ביקור הגברת הזקנה".  המחזה בנוי משלוש מערכות. לאחר קריאת כל מערכה אנו מקרינות לתלמידים  את המערכה הרלוונטית מתוך ההצגה המשותפת של תיאטרון  "הבימה" וה"קאמרי".  לאחר הצפייה התלמידים ממלאים דו"ח צפייה ונעשית השוואה בין הטקסט הכתוב לבין ההצגה.
להקרנת המחזה יש יתרון בהמחשת הרעיונות השונים ובהבנתם ע"י אמצעים חזותיים. זהו כלי מצויין עבור ילדים המתקשים להתמודד עם הטקסט הכתוב ועבור ילדים הנשענים על שמיעתיות וחזותיות.

# data[].attributes.body
במסגרת הוראת פרק הדרמה בכתה י"ב תלמידי מב"ר אנו מלמדות את המחזה המודרני "ביקור הגברת הזקנה". המחזה בנוי משלוש מערכות. לאחר קריאת כל מערכה אנו מקרינות לתלמידים את המערכה הרלוונטית מתוך הצגה המשותפת של תיאטרון הבימה והקאמרי. לאחר הצפייה התלמידים ממלאים דוח צפייה ונעשית השוואה בין הטקסט הכתוב לבין ההצגה. להקרנת המחזה יש יתרון בהמחשה הרעיונות השונים ובהבנתם על ידי אמצעים חזותיים. זהו כלי מציין עבור ילדים המתקשים להתמודד עם הטקסט הכתוב ועבור ילדים הנשענים על שמיעתיות וחזותיות.

# data[].attributes.body
לפני כחודש צפיתי לראשונה בסרט "קראטה קיד" (1984) העוסק בנער הנחנך בידי שכן, חונך יפני המלמד אותו אומנות לחימה ובכך מסייע לו לפתח את אישיותו ואת בטחונו העצמי. מייד חשבתי שניתן יהיה לשלב את הצפייה בסרט במקביל להוראת הרומן "הר אדוני" מאת ארי דה לוקה. גם הסרט וגם הרומן מתארים ספורי התבגרות וחניכה ולהם קווים מקבילים.
אני חושבת שלאחר שנדבר בכיתה על מאפייני סיפור התבגרות וחניכה, אפנה את התלמידים לצפייה בסרט ואבקש מהם למפות את מאפייני הז'אנר הזה גם ברומן וגם בסרט באמצעות טבלת השוואה או שאלות מנחות.
הסרט:
https://drive.google.com/file/d/0B-RCPeS1znzwNDZEeU82dVUwSnM/view

# data[].attributes.body
במסגרת שיעורי ספרות אני נוהגת לשלב סרטים באורך מלא, כגון:
"פלא" בחטיבת הביניים
"בית בובות" - בשכבה י'
"חצוצרה בוואדי"- לקראת בחינת הבגרות
"האדונית והרוכל"- לקראת בחינת הבגרות
"בעל זבוב" - בשכבה י' במסגרת הערכה חלופית
כדי שהתלמידים לא יאבדו קשב ויתמקדו בלמידה,  אני נוהגת לחלק את הצפייה למספר מקטעים.
הצפייה תמיד משולבת עם קריאת היצירה ומלווה  בפעילות כגון הטמעת שאלות על גבי מקטע  הסרט.

# data[].attributes.headline
יעל גאליבמסגרת ל

# data[].attributes.body
יעל גאלי
במסגרת לימוד המחזה אנטיגונה הראתי לתלמידי כיתת מב"ר - אתגר קטעים מההצגה של תיאטרון ה"חאן". זוהי לי הפעם הראשונה שהקרנתי את ההצגה במהלך הלימוד של המחזה. לא רציתי להראות את כל ההצגה בבת אחת , קראנו את הפרולוג ביחד בכיתה דברנו על התמונה ולאחר מכן צפינו בהצגה. עוד לפני הצפיה אמרי להם כי ישנם שינויים בין המחזה להצגה והם במהלך הצפיה אף ציינו אותם.
שאלתי מה דעתם לגבי הצפיה במחזה ומספר תלמידים ציינו כי הצפיה לאחר קריאת התמונות והדיון עליהם עוזרת להם  לזכור טוב יותר את החומר הנלמד.

# data[].attributes.body
אני אוהבת לשלב קטעי סרטונים כחלק מההוראה שלי ..בעידן הנוכחי יש חשיבות רבה לפאן הויזואלי -המוחשי . לרוב אני עושה זאת כגריין לשיעור או כפתיח ולעיתים בסיום כמו הסרט "יגון" שמתקשר לשאל עמ"ר ורלבנטיות .. או "סליחה על השאלה - זקנים" במקרה של הוראת "הזקן והים" ועוד ועוד .. אך סרטים באורך מלא כמעט ולא עשיתי זאת .. במקרה של "ירוסלם" פרק 3 -אני מראה להם את הסרט כמעט באורך מלא וחייבת לציין שהם מרותקים . הסרט פותח לתלמידים צוהר לאוכלוסיה שלמה שחיה בתוכנו והם ממש לא מכירים את העושר התרבותי, הקוד ההתנהגותי והמנטליות בחברה הזו ... וגם את ההסטוריה והתלאות בדרך לארץ ישראל . הסרט מהווה פתיח להוראת "חלום בדמי כבוד" .

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
ירוסלם | פרק 3

# data[].attributes.body
אני אוהבת לשלב סרטונים וסרטים בשיעורים. אני יכולה לפתוח בסרטון  קצר קשר שמקשר לנושא היצירה ולסיים בסרט (או בחלק מסרט) המבוסס על היצירה.
לדוגמה לפני קריאת הסיפור "תפוחים מן המדבר" כדי להמחיש, ובכלל לדבר על מהו עולם חרדי? מה ההבדל בין העולם החרדי לעולם החילוני התלמידים צפו בסרטון קצר מכאן 11 בנושא:  איך מתנהל שידוך במגזר החרדי? בהמשך, לאחר קריאה וניתוח היצירה על מרכיביה (יחסי הדמויות אחת עם השנייה, ועם עצמן, ומסר) צפו הילדים בפרק 2 מתוך מיני סדרה "תפוחים מן המדבר". במהלך הצפייה הם קיבלו שאלות בעקבות צפייה: 1. מקום העלילה : היכן הסיפור מתרחש? מה הן תחנות הסיפור?  2. איך הדמויות: הבת, האם, האם  והדודה מצטיירות בסרט? 3. מה הם לוקחים מהסרט?-איזו תובנה חדשה עולה בהם שלא עלתה בהם במהלך הסיפור.
לאחר צפייה : הסרט מוסיף ממד חדש להבנת הסיפור.

# data[].attributes.attachment_link.title
מלך זילברשלג | יצא לבדוק איך מתנהל שידוך במגזר החרדי?

# data[].attributes.body
סרט באורך מלא, המבוסס על יצירה נלמדת, יכול לתרום מאוד להבנתה, ולייצר חיבור ואותנטיות שמקרבת אותה אל התלמיד. אחד הסרטים החביבים והמקרבים הוא הסרט הישראלי "נישואין נוסח תל אביב" (1979), שיכול להוות חלק מפעילות מסכמת על המחזה "הקמצן" של מולייר. הסרט הוא וריאציה מקומית  (ישראלית) של היצירה הקלאסית מתקופת הבארוק. דמותו של אביגדור פומרנץ האלמן הקמצן, המלווה בריבית, מקבילה לדמותו של הרפגון. ילדיו פנינה וגיורא, נסמכים לשולחנו, למרות שהגיעו לפרקם, והבן מסובך בחובות כספיים. כך גם ילדיו של הרפגון, קליאנט ואליז. גם לדמויות המשניות בסרט יש מקבילות במחזה "הקמצן", הבולטות שבהן הן השדכנית בסרט שהיא בת דמותה של פרוזין, והרוכל אברם שתואם במידה רבה לזה של המשרת ז'אק במחזה. הסרט, כמו במחזה, סובב סביב תכסיסנות הדדית וקומדיות מצבים, שבמרכזן עומד האב הכילי. התלמידים יזהו את השחקנים המפורסמים – טוביה צפיר, המגלם את אביגדור פומרנץ האב הקמצן, יוסף שילוח המגלם את אברם הרוכל ושחקנים נוספים. העלילה צפויה מראש בדומה לקומדיה דל ארטה. בסיום הסרט אני ממליצה לקיים דיון המשווה בין המחזה לגרסה הישראלית שלו. אורך הסרט 90 דקות, ומומלץ להקרינו בשיעור כפול.

# data[].attributes.attachment_link.title
נישואין נוסח תל אביב

# data[].attributes.headline
סרט באורך מלא

# data[].attributes.subject
סרט באורך מלא

# data[].attributes.body
לעניות דעתי סרט באורך מלא הוא נכס צאן ברזל אך הקרנתו ב"מכה אחת" היא מכה לפדגוגיה. שילוב חלקים שונים מתוך הסרט הכולל קריאה של יצירה במקביל או עריכת דיון או עריכת מטלה כל שהיא- היא הדרך הנכונה להעמיק ידע וליצור חוויה משמעותית ואפקטיבית עבור התלמידים :-)

# data[].attributes.headline
ענת שדה-עמית.תלמידי שכבת יא נבחנים על הסיפור "הניה" בבגרות. לצערי, הם מגלים בורות גדולה סביב נושא הזנות, והמצב הפסיכולוגי שבו נתונות הזונות עצמן. כדי להרחיב להם את הפרספקטיבה ולחשוף אותם לפן האנושי הקרנתי להם סרט שלא היה פשוט , את "אור" של קרן ידעיה. התלמידים יצאו עם מבט אחר לאחר הצפייה בסרט.

# data[].attributes.subject
ענת שדה-עמית.תלמידי שכבת יא נבחנים על הסיפור "הניה" בבגרות. לצערי, הם מגלים בורות גדולה סביב נושא הזנות, והמצב הפסיכולוגי שבו נתונות הזונות עצמן. כדי להרחיב להם את הפרספקטיבה ולחשוף אותם לפן האנושי הקרנתי להם סרט שלא היה פשוט , את "אור" של קרן ידעיה. התלמידים יצאו עם מבט אחר לאחר הצפייה בסרט.

# data[].attributes.body
בשכבת ט אנו קוראים את הנחשול וההשפעה של החברה על הפעולה והחשיבה של היחיד. לאחר שהתלמידים קוראים את הספר. אני נותנת להם טבלה עם פרמטרים לכתיבה (נראות ואפיון הדמוית, מקומות, סיטואציות משמעותיות בספר, מחשבות). לאחר מכן אנו צופים בסרט והתלמידים מבצעים צפייה פעילה וכותבים בעמודה הנוספת את הפרטים שהם רואים מתוך הסרט. לאחר מכן, אנו דנים על הדמיון והשוני בין הספר והסרט.

# data[].attributes.attachment_link.title
באמת שחובה לראות! מתורגם לעברית - הנחשול The Wave

# data[].attributes.attachment_link.title
באמת שחובה לראות! מתורגם לעברית - הנחשול The Wave

# data[].attributes.body
אני משתפת במעט מאוד סרטים מלאים בשל קוצר זמן, אולם רק לאחר שקראו את היצירה והסרט מהווה תוספת ולא תחליף. בשכבת י' אם אני נותנת כאחת האפשרויות כספר/יומן קריאה את "אם יש גן עדן" של רון לשם אני יכולה להביא לכל הכיתה את הסרט "בופור" כך שכולם יוצאים מורווחים (תלמידים מתרגשים מצפייה  בסרט כאשר זו מלווה בפופקורן ושתייה קלה:)
בעבר חילקתי משימות לטורים- כל טור/ או שניים מקבל מטלה לצפייה מודרכת( כל תלמיד מקבל דף צבעוני שכותרתו היא המשימה) : לדוגמא בצפייה ב"אל תיגע בזמיר" טור אחד אחראי על אפיון ישיר ועקיף של אטיקוס וג'ם , טור שני על דמויות נוספות, טור שלישי על ניגודים / אנלוגיה ניגודית בין הדמויות ועוד. ולאחר הסרט כל טור מאחד את המידע והתובנות ומציג במליאה. כך נוצר שיח וגם מי שלא קרא את היצירה הופך להיות חלק פעיל בתהליך הלמידה. הסרט עוזר "ליישר קו" בין כולם ואז למידת היצירה מתחילה.

# data[].attributes.headline
מאיה לוי
מאיה לוי
לעתים 

# data[].attributes.body
מאיה לוי
מאיה לוי
לעתים אני נעזרת במהלך ההוראה בסרט שמטרתו העמקת התכנים, הבנת הרקע, ההוויה, התבוננות 
האווטר שלך
הוסף תגובה
אלינור מרנאה
אלינור מרנאה
בדרך כלל אינני משלבת סרטים באורך מלא אלא סרטונים קצרים שמתכתבים עם היצירה.
סרט אחד שאני כן משתמשת בו באורך מלא, ובדרך כלל לאחר הלימוד הוא הסרט "חצוצרה בוואדי".
אני מבקשת מהתלמידים למצוא את הדומה והשונה ב:
- סצנת הפתיחה
- סצנת הסיום
- דמויות
- המריבה של אלכס וזוהיר
- הסצנה שמתרחשת בבית לאחר ההודעה על מות חיסאם.
- סצנת גיהוץ המדים.
לאחר ההשוואה אני שואלת את התלמידים למה התחברו יותר? ואם הם היו צריכים להפיק את הסרט האם היו עורכים שינויים או היו שומרים על נאמנות ליצירה הכתובה? ולמה?


arrow_back

zoom_in

open_in_new
האווטר שלך
הוסף תגובה
דפנה מינצברג
דפנה מינצברג
כפתיח להוראת היחידה החמישית (ספרות מוגבר) העוסקת ב" נשיות וגבריות, ייצוגי מיגדר בספרות" אני מציגה סירטון קצר מתוך "פואטרי סלאם".הסירטון מציג באופן משעשע את ההתייחסות ללהיות בן להיות בת
האווטר שלך
הוסף תגובה
דלית פלס והילה רובין
דלית פלס והילה רובין
את יחידת הזהות בהערכה חלופית שבשכבת י' אני מסיימת לרוב עם צפייה מודרכת בסרט "פיגומים" של מתן יאיר. אנו מלווים בסרט את אשר, הוא תיכוניסט שמבלה יותר זמן בחדר המנהלת מאשר בכיתה, מה שלא מטריד יותר מדי את אב. אביו מזלזל במופגן ביכולת של בנו להצליח בבגרויות המתקרבות ומודאג הרבה יותר מחלקו בעסק המשפחתי - פיגומים. בהיעדר דמות האם, אשר מוצא עניין במורה לספרות, רמי. ברגישות שלו לאשר, שמחזיר לו טובה בהתעניינות מוגברת ביצירות ספרותיות ובחייו שלו.

 

בצפייה אנו דנים באפשרויות הבחירה שיש לכל אחד בחיים, כמו בסרט המאבק של אשר להשקיע בלימודים לעומת המציאות שיש לו פרנסה בטוחה בעסק המשפחתי. 

וביחסים במשפחה, כיצד אנו מרגישים ביחס להורינו, כמה הם מבינים אותנו ושאיפות ליבנו. ובסולם הערכים שיש לכל תלמיד (מה מקבל יותר חשיבות הרצון העצמי או הרצון המשפחתי או ששניהם מסונכרנים).

במהלך הסרט, רמי נותר לכיתה מטלה בעקבות היצירה "שאלות לאבי" של קארל הנדל. כמטלה אני נותנת להם גם להכין רשימה כזאת של שאלות (שאלה רודפת שאלה), לאדם קרוב אליהם. 

 

האווטר שלך
הוסף תגובה
טליה טל
טליה טל
לרוב אינני משלבת סרטים באורך מלא במהלך שיעורי הספרות (בסה"כ 90 דקות ברוטו...חבל לי על הזמן).
אני עשויה לשלוח תלמידים לצפות בסרט בבית (בעיקר למתקשים בקריאה) כהכנה לבוחן בקיאות על היצירה. מעדיפה שהם ייצפו בסרט המתעד את תפיסת ופרשנות 

# data[].attributes.body
לעתים אני נעזרת במהלך ההוראה בסרט שמטרתו העמקת התכנים, הבנת הרקע, ההוויה, התבוננות והתמקדות בנושאים מרכזיים המשיקים בין היצירה הכתובה לבין הסרט. הסרט אינו מהווה תחליף ללמידה או לקריאה, אלא אמצעי להבנת הנושאים אותם הזכרתי. כך לדוגמה בהוראת הרומן המתורגם "בעל זבוב" מאת ויליאם גולדינג  לאחר דיון בסוגיות החשובות- הנושא המרכזי, סמלים, מוטיבים והכרות עם הדמויות ,אני מקרינה את הסרט בחדר הפדגוגי באווירת קולנוע. התלמידים נדרשים למלא דוח צפייה המתייחס לייצוג הדמויות ולנושאים המרכזיים.
פעילות זו תורמת בעיקר לתלמידי כיתות אומץ ומבר ומסייעת להם להטמיע נושאים חשובים ולזכור את רצף העלילה.

# data[].attributes.body
לרוב אינני משלבת סרטים באורך מלא במהלך שיעורי הספרות (בסה"כ 90 דקות ברוטו...חבל לי על הזמן).
אני עשויה לשלוח תלמידים לצפות בסרט בבית (בעיקר למתקשים בקריאה) כהכנה לבוחן בקיאות על היצירה. מעדיפה שהם ייצפו בסרט המתעד את תפיסת ופרשנות התסריטאי והבמאי מאשר ייקראו סיכומים באינטרנט.  כך עשיתי לגבי "בעל זבוב"
https://www.youtube.com/watch?v=PDgMVk7Broc&t=30s
וכך גם לגבי המחזה "המלט" (הסרט בגירסת קנת' ברהנה).
פחות מעניינת אותי ההשוואה בין הגרסה הקולנועית ליצירה הספרותית .הסרט הוא כלי עזר תוכני מבחינתי.
לדעתי, לרוב אדפטציות קולנועיות ליצירה ספרותית יש בהן כדי לפגום בחוויית הקריאה ובעצמאות דמיונו של הקורא.
ואולם, לאחרונה צפיתי בעיבוד לסיפור "צלליות" פרי עטו של אמיר גוטפרוינד. מכיוון שמדובר בסיפור קצר, גם הסרט פרי יצירתו של הבמאי והתסריטאי אדם ביזנסקי  הוא קצר (19 ד'), ולכן אני מתעתדת להקרין את הסרט בפני תלמידי, כשאלמד את הסיפור.
אין לי פעילות מוכנה עדיין, אך נראה לי שההקרנה תהייה לאחר קריאת הסיפור, ואכין שאלות השוואה בין 2 היצירות (הספרותית והקולנועית).

# data[].attributes.attachment_link.title
Shadow Puppets - Short Film / צלליות - סרט קצר

# data[].attributes.headline
אלינור מרנאה

# data[].attributes.subject
אלינור מרנאה

# data[].attributes.body
בדרך כלל אינני משלבת סרטים באורך מלא אלא סרטונים קצרים שמתכתבים עם היצירה.
סרט אחד שאני כן משתמשת בו באורך מלא, ובדרך כלל לאחר הלימוד הוא הסרט "חצוצרה בוואדי".
אני מבקשת מהתלמידים למצוא את הדומה והשונה ב:
- סצנת הפתיחה
- סצנת הסיום
- דמויות
- המריבה של אלכס וזוהיר
- הסצנה שמתרחשת בבית לאחר ההודעה על מות חיסאם.
- סצנת גיהוץ המדים.
לאחר ההשוואה אני שואלת את התלמידים למה התחברו יותר? ואם הם היו צריכים להפיק את הסרט האם היו עורכים שינויים או היו שומרים על נאמנות ליצירה הכתובה? ולמה?

# data[].attributes.headline
דפנה מינצברג

# data[].attributes.subject
דפנה מינצברג

# data[].attributes.body
כפתיח להוראת היחידה החמישית (ספרות מוגבר) העוסקת ב" נשיות וגבריות, ייצוגי מיגדר בספרות" אני מציגה סירטון קצר מתוך "פואטרי סלאם".הסירטון מציג באופן משעשע את ההתייחסות ללהיות בן להיות בת

# data[].attributes.attachment_link.title
פואטרי סלאם - טל כהן "מה ההבדל בין בת לבן"

# data[].attributes.headline
דלית פלס והילה רובין

# data[].attributes.subject
דלית פלס והילה רובין

# data[].attributes.body
את יחידת הזהות בהערכה חלופית שבשכבת י' אני מסיימת לרוב עם צפייה מודרכת בסרט "פיגומים" של מתן יאיר. אנו מלווים בסרט את אשר, הוא תיכוניסט שמבלה יותר זמן בחדר המנהלת מאשר בכיתה, מה שלא מטריד יותר מדי את אב. אביו מזלזל במופגן ביכולת של בנו להצליח בבגרויות המתקרבות ומודאג הרבה יותר מחלקו בעסק המשפחתי - פיגומים. בהיעדר דמות האם, אשר מוצא עניין במורה לספרות, רמי. ברגישות שלו לאשר, שמחזיר לו טובה בהתעניינות מוגברת ביצירות ספרותיות ובחייו שלו.

בצפייה אנו דנים באפשרויות הבחירה שיש לכל אחד בחיים, כמו בסרט המאבק של אשר להשקיע בלימודים לעומת המציאות שיש לו פרנסה בטוחה בעסק המשפחתי.

וביחסים במשפחה, כיצד אנו מרגישים ביחס להורינו, כמה הם מבינים אותנו ושאיפות ליבנו. ובסולם הערכים שיש לכל תלמיד (מה מקבל יותר חשיבות הרצון העצמי או הרצון המשפחתי או ששניהם מסונכרנים).

במהלך הסרט, רמי נותר לכיתה מטלה בעקבות היצירה "שאלות לאבי" של קארל הנדל. כמטלה אני נותנת להם גם להכין רשימה כזאת של שאלות (שאלה רודפת שאלה), לאדם קרוב אליהם.

# data[].attributes.attachment_link.title
פיגומים - טריילר רשמי HD - סרט ישראלי, מתן יאיר, עמי סמולרצ'יק, אשר לקס

# data[].attributes.headline
ענבל יודייקין

# data[].attributes.subject
ענבל יודייקין

# data[].attributes.body
כשלימדתי את המחזה "חשמלית ושמה תשוקה" שילבתי בזמן קריאת התמונות סצנות מהסרט שיצא בשנת 1995 - הסרט תואם את המחזה, וכך תלמידים שהקשו להבין אותו זכו להצצה חזותית שעזרה להם להתחבר ליצירה והבין אותה יותר טוב. כדוגמא מצאתי את הסרט ברשת, אך בכיתה השתמשנו בעותק שנרכש ע"י הרכזת.

# data[].attributes.body
במסגרת היחידה החמישית, אני מציגה לתלמידים את הסרט "סינמה פרידסו", באמצעות הסרט אנו דנים במאפייני גיל ההתבגרות, בארוס, בתנטוס, בדמות החונך, דנים בקונפליקטים שבאים לידי ביטוי ביצירה, וכן בתהליך שהדמות המרכזית עוברת. לאחר מכן עורכים בכיתה השוואה בין הסרט ליצירה "קולנוע".

# data[].attributes.headline
אתי סהר                                         היום יותר מתמיד אני משלבת סרטים בתוך הלמידה שלי בכיתה. שילוב הסרטים בא לידי ביטוי מסרטונים קצרים על משורר או סופר שעליו התחלנו ללמוד או על יצירה מסויימת. הרבה מהסרטונים נלקחו מהקורס הזה ועל כך אומר תודה. היצירה שאני מלמדת בפרק הרומאן היא "מאחורי הגדר" ובסוף הלמידה של הרומאן אני נותנת להם לצפות בסרט, אנו צופים בסרט בכיתה תוך כדי הסבר שלי על דברים חשובים וכמובן דברים שהבמאי הוסיף ואינם ביצירה הכתובה דווקא. הצפייה בסרט מוסיפה, מחדדת ומאפשרת פאן נוסף בלמידת הספרות. 

# data[].attributes.subject
אתי סהר                                         היום יותר מתמיד אני משלבת סרטים בתוך הלמידה שלי בכיתה. שילוב הסרטים בא לידי ביטוי מסרטונים קצרים על משורר או סופר שעליו התחלנו ללמוד או על יצירה מסויימת. הרבה מהסרטונים נלקחו מהקורס הזה ועל כך אומר תודה. היצירה שאני מלמדת בפרק הרומאן היא "מאחורי הגדר" ובסוף הלמידה של הרומאן אני נותנת להם לצפות בסרט, אנו צופים בסרט בכיתה תוך כדי הסבר שלי על דברים חשובים וכמובן דברים שהבמאי הוסיף ואינם ביצירה הכתובה דווקא. הצפייה בסרט מוסיפה, מחדדת ומאפשרת פאן נוסף בלמידת הספרות. 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.headline
הילה רובין ודלית פלס

# data[].attributes.subject
הילה רובין ודלית פלס

# data[].attributes.body
את יחידת הזהות בהערכה חלופית שבשכבת י' אני מסיימת לרוב עם צפייה מודרכת בסרט "פיגומים" של מתן יאיר. אנו מלווים בסרט את אשר, הוא תיכוניסט שמבלה יותר זמן בחדר המנהלת מאשר בכיתה, מה שלא מטריד יותר מדי את אב. אביו מזלזל במופגן ביכולת של בנו להצליח בבגרויות המתקרבות ומודאג הרבה יותר מחלקו בעסק המשפחתי - פיגומים. בהיעדר דמות האם, אשר מוצא עניין במורה לספרות, רמי. ברגישות שלו לאשר, שמחזיר לו טובה בהתעניינות מוגברת ביצירות ספרותיות ובחייו שלו.

בצפייה אנו דנים באפשרויות הבחירה שיש לכל אחד בחיים, כמו בסרט המאבק של אשר להשקיע בלימודים לעומת המציאות שיש לו פרנסה בטוחה בעסק המשפחתי.
וביחסים במשפחה, כיצד אנו מרגישים ביחס להורינו, כמה הם מבינים אותנו ושאיפות ליבנו. ובסולם הערכים שיש לכל תלמיד (מה מקבל יותר חשיבות הרצון העצמי או הרצון המשפחתי או ששניהם מסונכרנים).
במהלך הסרט, רמי נותר לכיתה מטלה בעקבות היצירה "שאלות לאבי" של קארל הנדל. כמטלה אני נותנת להם גם להכין רשימה כזאת של שאלות (שאלה רודפת שאלה), לאדם קרוב אליהם.

# data[].attributes.attachment_link.title
פיגומים - טריילר רשמי HD - סרט ישראלי, מתן יאיר, עמי סמולרצ'יק, אשר לקס

# data[].attributes.headline
מלי פנקובסקי

# data[].attributes.subject
מלי פנקובסקי

# data[].attributes.body
לעיתים קרובות כשהתלמידים מתבקשים לקרוא רומאן ולהכין אותו ללמידה בכיתהלפרק הזה לבגרות, עולה השאלה - "יש סרט?"
אנחננו מתחילים ללמוד לאחר שקראו, לא כולם. האיזכור של קיומו של הסרט קורה רק בשלב מאוחר של הלמידה, כשכבר ידועות הדמויות, מובנת העלילה או רובה, התלמידים מבינים את הרעיון המרכזי ויש כבר חיבור רגשי בדרך כלל ליצירה.
או אז אנחנו מתכנסים בחדר מולטימדיה לראות את הסרט שמציג את הרומאן אותו אנחנו לומדים לבגרות.
כלומר, הצפייה היא בשלבים מאוחרים יותר.
הסיבה היא הרצון שהסרט יהיה ראי ויהווה הד למה שכבר ידוע, ולא ההיפך. רוצה להימנע מכך שהסרט יהיה רק הספק של התוכן ויבוא במקום הספר.
השנה אנחנו צופים בסרט "אל תיגע בזמיר" כלימוד מסיים ומסכם לרומאן המופלא הזה. התלמידים מאוד נקשרים אליו, למרות שנכתב כל כך מזמן.
חלק מהתלמידים מבחינים בשוני בין הספר והסרט ומדברים על זה. זה כבר מראה לי שהם ממש בעניין...

# data[].attributes.body
כאשר אני מלמדת את הסיפור "עץ הדובדבן השבור" בכיתה ז' אני אוהבת לשלב את הסרט.
הסיפור מספר את סיפורו של נער אשר שבר עם חבריו את עץ הדובדבן במהלך שיעור מדעים.
הילדים שלי תמיד  מופתעים לשמוע כי העונש שיכול היה המורה לתת לתלמיד הוא מכות. הסרט מכניס את הילדים אל עולם העבר וממחיש להם כיצד התלבשו ולמדו בעת ההיא.
הסרט ממחיש את התיאורים הכתובים בסיפור ומכניס את התלמידים אל אווירת הסיפור.
אני עורכת עם התלמידים את ההבחנה בין דמותו של המורה לדמותו של האב כפי שהיא משתקפת מהסיפור ומהסרט יחד.
הילדים מאוד אוהבים לצפות בסרט על אף איכותו..

# data[].attributes.headline
נעמה מורגנשטרןהא

# data[].attributes.body
נעמה מורגנשטרן
האמת היא שלא יוצא לי להקרין סרטים באורך מלא בכיתה, אני מלמדת ספרות בכיתה מקדמת ולא יצא לי ללמד יצירה שיש לה סרט באורך מלא. כן יצא לי ללמד יצירה ולראות עם התלמידים הצגה של היצירה.
לכן אתייחס למקרה כאילו צפינו בסרט- בגלל שהתלמידים הם תלמידים שמתקשים בקריאת טקסטים ארוכים ואף נבהלים מכך- אילו היינו צופים בסרט- הייתי מציגה את היצירה בכיתה ועושה הטרמה לפני הצפייה בסרט. היינו צופים בסרט לפני קריאת הטקסט, תוך כדי כתיבה בדף צפיה- מי הדמויות, הקשר בינהן, אירועים מרכזיים וכד'. כאשר היינו מגיעים ליצירה- הייתי קוראת איתם ביחד בליווי הדף שהכינו, עוצרת במקומות בהם יש אירועים שיזכירו את הסרט/הצגה, ולאחר קריאת פרק או מספר פרקים- הייתי מחלקת מטלה קטנה של רפלקציה על מה שקראנו.
כך עשיתי כאשר קראנו "משאלה אחת ימינה" וצפינו בהצגה.

# data[].attributes.body
אני אוהבת להקרין את הסרט של לואי דה פינס - הקמצן, כשאני מלמדת את המחזה. אני לא מקרינה את הסרט המלא באופן רציף בשיעור אחד. אני מקרינה קטעים תוך כדי קריאת המחזה. זה ממחיש לתלמידים את הקומדיה, את התקופה, ואת הדמויות.
בדרך כלל פותחת את נושא הקומדיה והמחזה בסרטון המצורף המציג את הפתיחה של המחזה בקטע מצחיק המאפיין מאד את הדמות הראשית - הקמצן. אני מציגה את הקטע, ושואלת, איזו תגובה עולה בכם בצפייה (צחוק - קומדיה) באיזו תקופה לדעתכם מדובר? מה דעתכם על הדמות?
בעבר היה לי קישור לסרט המלא. הוא נמחק והוסר מהיו טיוב.

# data[].attributes.attachment_link.title
Louis de Funès : L'Avare (1980) - La Quête

# data[].attributes.body
כאשר אני מלמדת את היצירה "תפוחים מן המדבר" כחלק מיחידת משפחה. אני משלבת, לאחר למידה ספרותית הבנה והעמקה בטקסט, את הסרט.
המטרה של הקרנת הסרט היא בעיקר ליצור השוואה בין הטקסט הכתוב ליצירה הקולנעית להתמקד בהבדלים ביניהם, במסריים השונים.
ואז נשאלת השאלה איזו יצירה אתם מעדיפים? עם מה יותר הזדהתם?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
תפוחים מן המדבר - פרק 1 | כאן 11 לשעבר רשות השידור

# data[].attributes.headline
אורית מסינגר

# data[].attributes.subject
אורית מסינגר

# data[].attributes.body
במסגרת לימודי המגמה אני מקדישה את היחידה השלישית לנושא "מערכות יחסים בתוך המשפחה". היחידה כוללת שירים, סיפורים קצרים ומחזה, אך לקראת סיום הלימוד אני מקרינה את הסרט הישראלי "כנפיים שבורות". הסרט מתאר את ההתמודדות של משפחת אולמן עם מות אב, שמת באופן מפתיע חודשים ספורים קודם לכן. האם (העובדת כאחות) ו
הילדים צריכים לחזור לשגרה. המשפחה עוברת טלטלה קשה , וכל אחת מהדמויות  מנסה לאורך הסרט לחזור לחיים בדרכה - לחזור לבית הספר, לעבודה במשמרות, לגן - לצד תחושות הכאב, הגעגועים ותחושת הבדידות והאשמה. לקראת ההקרנה אני עורכת הקדמה ושואלת שאלות הדורשות דעה אישית. לאחר מכן אני מצמידה קבוצות תלמידים לדמות מסוימת בסרט ומבקשת מהם להגיב למהלכיה של הדמות (הזדהות, ביקורת, עצה טובה וכד'). אני עוצרת את ההקרנה בנקודות מסוימות והתלמידים נדרשים לכתוב.
בסוף ההקרנה כל קבוצה מציגה את דבריה על הדמות המסוימת (האם, הבת הבכורה, הבן הצעיר וכד').
נוצרת שיחה ערה על "דברים שרואים מכאן לא רואים משם", על התמודדות עם טראומות, על חוסר היכולת להבין עד הסוף מצבים עד שאתה לא חווה אותם וכן פרופורציות בחיים.

# data[].attributes.body
בדרך כלל אני משלבת קטעים מסרטים או סרטונים קצרים יותר, אך בהחלט יש יצירות וכיתות בהן אני מראה סרט באורך מלא. מועד ההקרנה תלוי כמובן במטרה. ביצירות כמו "תפוחים מן המדבר" ו"מישהו לרוץ איתו" אני מקרינה את הסרט בסיום קריאת היצירות והדיון בהן. הסרט בעצם מסכם את שלב הלמידה של הטקסט ופותח דיון חדש על פרשנות (שכן סרט/סרטון הם פרשנות ליצירה) ודיון משווה בין הטקסט לסרט.

לפני כמה שנים לימדתי את "הירח ירוק בוודאי" של דודו בוסי, והכנתי פעילות שמשווה בינו ובין הסרט "אני והחבר'ה". פעילות זו נעשתה גם כן לאחר סיום לימוד הרומן.

סרטים אחרים אותם אני מראה לפני קריאת היצירה הם הסרט על ביאליק (העברים) ואת הפתיחה של אנטיגונה. אני עושה זאת, כדי שהתלמידים יגיעו עם רקע (גם במקרה של ביאליק כיוצר וגם במקרה של אנטיגונה כדי להבין את ההקשר).

את הסרט "חוות החיות" ניתן לשלב במהלך הקריאה, לאחר שמסיימים פרק, צופים בחלק מהסרט ודנים ברעיונות ובפרשנות שניתנה (מעניין במיוחד מאחר ומדובר בסרט מצויר). לאחר קריאת קטע או פרק, אני מבקשת מהתלמידים לחשוב על שני דברים מרכזיים שעלו ולדמיין איך היו מייצגים אותם בסרט, לאחר מכן אנו צופים בקטעים ומשווים.

# data[].attributes.headline
רונית ברזילי

# data[].attributes.subject
רונית ברזילי

# data[].attributes.body
באופן כללי לא יוצא לי לשלב סרטים באורך מלא בתדירות גבוהה. בדרך כלל כשאני עושה זאת, זה לרב רק לאחר לימוד היצירה. מאוד חשוב לי שהתלמידים קודם כל יחוו את היצירה מהמקור שלה וייקחו את הדברים לעולמם, לדמיונם, לפרשנותם – תוך כדי הלמידה המשותפת, הדיונים והמשימות הניתנות בלמידה. רק לאחר מכן כשיש להם כבר נקודת התייחסות אני משלבת סרט לצפייה שמאפשר להם לראות פרשנות אחרת לדברים, עיבוד אחר, דמיון אחר וכד'. היתרון בכך הוא שלתלמידים כאמור ישנה כבר נק' התייחסות כי הם כבר למדו את היצירה אך מעבר לכך, זה מאפשר להם להיות צופים ביקורתיים – לבחון מה נוסף, מה הושמט, אפקט המוזיקה, בחירת הדמויות ועוד ועוד. זה מוביל לשיח פורה ואף הבנה מעמיקה יותר של היצירה.
הסרט האחרון ששילבתי לאחר לימוד היצירה היה "בית בובות" . התלמידים קיבלו מעין דו"ח צפייה ובו שאלות שונות המעוררות דיון ומחשבה.
להלן הקישור: https://www.youtube.com/watch?v=vuGn7y74pGI

# data[].attributes.headline
אלונה צרפתי הרבסט

# data[].attributes.subject
אלונה צרפתי הרבסט

# data[].attributes.body
בדרך כלל אני לא מראה לתלמידיי סרטים באורך מלא, בעיקר כאשר אני מלמדת תלמידים צעירים אני משתמשת בסרטונים קצרים שמטרתם להשוות בין המדיות השונות או להדגיש נושא מסויים שלמדנו במהלך היחידה הנלמדת.
כאשר אני מלמדת תלמידים בוגרים יותר כהכנה לבחינות בגרות בינלאומיות בספרות עברית אני משתמשת בשני סרטים. האחד "כרוניקה של מוות ידוע מראש" - אני משתמשת בסרט כדי להעביר את תחושת התרבות השונה והכרות נוספת עם התרבות הקולומביאנית, השפה, המנהגים. כמו כן כאשר אני מלמדת את "בית הבובות" של איבסן אני מראה את הסרט באורך מלא כדי להדגיש את רוח התקופה שבה נכתב המחזה. בשני המקרים הצגת הסרט נעשת לאחר הלמידה וכתוספת ללמידה של היצירות ולא במקביל.
את הצפייה אנו מתחילים בשיעור והתלמידים מסיימים בבית. בשיעור שלאחר מכן אנו דנים בערכים הנוספים שרכשנו מצפייה בסרטים.
בית הבובות

# data[].attributes.body
כאשר אני מציגה סרטון או סרט באורך מלא, לרוב אעשה זאת בסוף הקריאה הראשונית. אני חושבת שיש קודם להתחיל עם הקריאה שמלווה בעצירות מפעם לפעם, על מנת לעשות סדר בדברים, לראות הבנה של התלמידים, להכיר להם מונחים חדשים (כגון מוטיבים, רמזים מטרימים ועוד), ובמידה ואלו כבר נלמדו, לתת לתלמידים לחשוף היכן אותם אמצעים אומנותיים באים לידי ביטוי. רק לאחר הקריאה אתן לתלמידים לצפות בסרט שיהווה מעין קלוזר לנושא. לדוגמה, את הרומן "חצוצרה בואדי", שאותו אני מלמדת כחלק מה-שלושים אחוז, אראה את הסרט בסיום הרומן ואתן להם דף צפייה שבו יהיו פרמטרים שונים למילוי. למשל- האם הסרט דומה לספר? איך מוצגות הדמויות בסרט והאם הם מזכירות את אלו שברומן? למה יותר התחברת? ועוד. כך גם אני נוהגת עם סרטים אחרים...

# data[].attributes.body
עד כה הקרנתי שני סרטים בלבד בכיתה, לפני תקופת הקורונה.
פעם ראשונה- התלמידים למדו את הספר "נער החידות ממומביי", לכן הקרנתי להם את הסרט לפני (נוער ל"ל + חנ"מ). הם נשארו לשעות התגבור בצהריים, והכנתי להם פופקורן. לפני הצפייה הם קיבלו דוח צפייה עם שאלות שמכוונות לרגעים ספציפיים בסרט, לרעיונות שעולים, וכמובן שאלת דעה.
פעם שנייה- הקרנת הסרט חצוצרה בואדי (מצ"ב קישור). היה לי שיעור כפול וניצלתי אותו. הם קיבלו דוח צפייה, והיו אמורים לעקוב אחרי התפתחות הדמויות ואחרי פרטי מידע. שוב, כמובן, שילבתי שאלת דעה.
בתקופת הקורונה עוד לא שילבתי סרט באורך מלא- אין זמן במהלך היום, ובבית הספר נמנעים מלכפות על הילדים זמן מסך נוסף.

# data[].attributes.body
היצירה הכי ארוכה אותה הצגתי בכיתה היא בת 45 ד, האדונית והרוכל. לרוב אני מעדיפה סרטונים קצרים יותר אשר תורמים להבנת הנושא או עוזרים לנו להתבונן בנושא בזווית אחרת, נוספת.
כאשר אני מקרינה את האדונית והרוכל אנחנו מחדדים ביחד את ההבדלים בין הטקסט לסרט עצמו. הסרט עוזר לתלמידים להתחבר, להבין. במקרה של כיתות חלשות, קריאת הטקסט קצרה להם.
השתמשתי בפרק מתוך סברי מרנן - להדגיש את חשיבות בחירת שם הילד בהקשר ליצירה "יד ושם". היום התלמידים לא מבינים ממש איך המבוגרים יכולים להתערב בהחלטות לא להם.
סרטונים קצרים יותר עוסקים בנושא זהות, או שירה.

# data[].attributes.headline
דגנית אוחיון- לרוב אני לא מקרינה סרט מלא יצאו פעמים בודדת שכן עשיתי כך וזה בעיקר בכיתות י כאשר אני מסיימת את תוכנית הלימודים, היצירה האחרונה שאני מלמדת היא מחזה ואם אנו מסיימים הכל אני מאפשרת 2 שיעורים של צפייה במחזה אני יכולה להגיד בלב שלם שתלמידים אצלי בכל אופן מאוד מתחברים ומצליחים לראות את היצירה באור אחר.

# data[].attributes.subject
דגנית אוחיון- לרוב אני לא מקרינה סרט מלא יצאו פעמים בודדת שכן עשיתי כך וזה בעיקר בכיתות י כאשר אני מסיימת את תוכנית הלימודים, היצירה האחרונה שאני מלמדת היא מחזה ואם אנו מסיימים הכל אני מאפשרת 2 שיעורים של צפייה במחזה אני יכולה להגיד בלב שלם שתלמידים אצלי בכל אופן מאוד מתחברים ומצליחים לראות את היצירה באור אחר.

# data[].attributes.body
אני חושבת ששילוב סרטים מלאים באורך מלא לא מתיאם לכל כיתה ולכל תלמיד וצריך לדעת לבחון את זה כדי לא לאבד את התלמידים בדרך.

# data[].attributes.body
לעיתים אני משלבת סרטון בהוראה, שמציג היבטים שונים של היצירה הנלמדת.
הסרטון יכול להופיע לפני יחידת לימוד מסויימת, כטריגר לחשיבה או הצפה של בעיות ותובנות, שנוגעות לנושא הנלמד במהלכה או לאחריה....

# data[].attributes.headline
גילה שמחה . אני 

# data[].attributes.body
גילה שמחה .
אני משתמשת בפרק הרומן כיתות מב"ר ואומץ א הסרט חצוצרה בואדי . אני מראה רק קטע קצר מהסרט . שואלת שאלות תוכן מה ראו מה הבינו , מה בלט , היכן הוא מתרחש , מהן השפות המדברות בסרט . ואת זה מסכמת על הלוח . בעצם מקבלת מהסרט רקע ורמז להמשך . ואז קוראת איתם את הפרק הראשון בלבד וגם רק את החלקים החשובים ומבקשת מהם מה התחדש להם מהקריאה . לעתים עושה הפוך קודם קריאה ואחר כך סרט.  .
חייבת לציין האפשרות להיעזר בסרט עזר מאוד בתקופת ההסגר בשנה שעברה.

# data[].attributes.body
בסיכום למידת ספר (פצפונת ואנטון, כיתה ד'), הקרנתי את הסרט שהתבסס עליו. הילדים חיכו לכך מאד, לאורך כל תקופת הקריאה בכיתה, ובייחוד לאחר שהעמקנו את הלמידה באחד הפרקים, באופן חווייתי במסגרת יחידת הוראה שהתבססה על מעבר בתחנות עבודה. בעת הקרנת הסרט הילדים קיבלו משימות צפייה לחלקים שונים בסרט. לדוגמה, התבקשו לשים לב להבדלים באפיון הדמויות (בין הספר והסרט), או לשינויים בעלילה עצמה. דוגמה נוספת היא משימה בה אני מבקשת מהילדים להקשיב בתשומת לב למוסיקת הרקע המלווה את הסרט, ולכתוב לאחר מכן כיצד לדעתם היא מקדמת את העלילה והאם היא מתאימה לקצב ההתרחשויות ולאופי של הגיבורה.

# data[].attributes.body
אני משלבת סרט באורך מלא בהתאם לרמת הכיתה.
יש כיתות שבהן אני מציגה את הסרט לאחר לימוד היצירה ולפני שאנחנו "מנתחים" אותה כדי להמחיש ויש כיתות שאני מציגה כסיכום לאחר שהיצירה נלמדה + הפעלה.
בכיתות מתקשות (מב"ר, חינוך מיוחד) אני מקרינה את האדונית והרוכל. ההמחשה עוזרת לתלמידים להבין את הסיפור.
במסגרת ה 30% אני מקרינה את הסרט "חצוצרה בואדי" - התלמידים מקבלים משימות לפני הצפייה - משלבת כסיכות לאחר לימוד הרומן.

# data[].attributes.headline
יובל פלד אבני

# data[].attributes.subject
יובל פלד אבני

# data[].attributes.body
לרוב אני לא מקרין סרטים באורך מלא בזמן השיעור בגלל סיבות טכניות - אורך השיעור. אם יש לי שיעור כפול עם כיתה אז אני יכול להקרין סרט עם הפסקה אחת של שבוע בין לבין אך בשיעורים קצרים הסרט יהיה מקוטע מדי.
כשכן הראיתי סרטים אז הקרנתי את "ביאליק - מלך היהודים" כסיכום של יחידת הלימוד שירת ביאליק. כמו כן, הקרנתי את הסרט "עד קצה העולם" (Into the Wild) כסיכום ליחידת הלימוד "מה זו אהבה?". הסרט עוסק בשאלות של אהבה, מערכות יחסים ובדידות וחוץ מפסקול מצוין, הסרט מרגש מאד ומעורר דיון.

# data[].attributes.body
עוד לא יצא לי להקרין סרט באורך מלא בשיעורי ספרות. א) השיעור קצר מלהספיק ומצריך שינוי מערכת. ב) הסבלנות של הילדים נגמרת מהר, בטח אם זה לא סרט שמדבר אליהם או ישן. קשה להתאים לדור של היום את הסרטים שאנחנו אהבנו, גם אם הם מבוססים על סיפורים שלמדו. אני משתמשת בסרטונים קצרים, לעיתים כהשלמה לקריאה, לקבל זווית ראיה נוספת או בכדי לערוך השוואה. היום במיוחד בעידן הזום, עושה שימוש בסרטונים קצרים על מנת לאפשר לילדים להכיר את העלילה גם אם לא קראו את הסיפור, שכן יש כאלה המתקשים, ולקרוא סיפור ארוך לאורך השיעור (שגם ככה קוצר) נראה לי לא יעיל. את הסיפורים הקצרים דוגמת סיפורים עממיים - מקריאה, כמו גם אקספוזיציה של סיפור קצר כדי להכנס לעלילה.

# data[].attributes.body
אני מלמדת את הרומאן "כל החיים לפניו" מאת אמיל אז'אר. בכיתות שהתלמידים הלומדים בהם לא יקראו את הספר אני מקרינה את הסרט. אני מפסיקה אותו מידי פעם ומתווכת אותו לתלמידים.
לדוגמה את אירוע הכלב: מהבקשה של מומו, ועד ליציאה מהמרפאה של ד"ר כ"ץ אני גם מקרינה וגם מקריאה. מפני שלדעתי בעיבוד הקולנועי לא ממחישים מספיק את עומק היחסים בין מומ ורוזה. בנוסף לכך, באמצעות הסרט לא ניתן להבין את הקשר בין שווי הערך של הכלב - 500 פראנק ושוויו של הילד - רוזה קיבלה 500 פראנק עבורו ומוצרי מזון. "בתחתית של מזוודה..." (בביקור האב).

# data[].attributes.headline
מירנה מושיוב

# data[].attributes.subject
מירנה מושיוב

# data[].attributes.body
כאשר אני מלמדת יצירות ספרות אני תמיד סוקרת את הרשת על מנת לאתר התייחסות בקול ובתנועה של היצירה הספרותית, תמיד אקדים ואלמד את היצירה ורק לאחר מכן אקרין את הסרט כולו או חלקים ממנו על מנת ליצור אנלוגיה בין 'שפת' היצירה הספרותית לעומת 'שפת' הסרט. אנווט כך שהתלמידים יבינו שהמדיום מכתיב את השוני ומדגיש אלמנטים שונים בשפה, המניפולציות הספרותיות שונות מן המניפולציות שנמצא בסרט/בסרטון. תמיד הצפייה תהיה מושכלת ופעילה, טבלה שהתלמידים בונים, תבחינים שהם בוחרים לבדוק וכו'.
https://www.youtube.com/watch?v=5WAMUzuSQ_c
קישור לסרט באורך מלא 'חצוצרה בוואדי'.

# data[].attributes.body
אני לא נוהגת להקרין סרטים באורך מלא, כי התלמידים מאבדים את הסבלנות.
לכתות מב"ר ואומ"ץ - ניסיתי מספר פעמים להקרין את "כל החיים לפניו". הדעות בקרב התלמידים היו חלוקות. עדיף את ההקרנה גם לחלק לשלושה שיעורים ולנתח כל חלק.  לדבר בשיעור ולהתייחס לנקודות החשובות.
לסרטונים קצרים בנושאי שירה, סיפור קצר - ישנה עדיפות - התלמידים ממוקדים ולא מאבדים עניין.

# data[].attributes.body
לרוב אני לא מקרינה סרטים באורך מלא, אלא קטעים אם בכלל. אני מעדיפה להשאיר את חווית הקריאה ואם אני מראה זה לכיתות שזקוקות לתמיכה הזו.
כעת בלמידה מרחוק אני מקרינה במקביל לקריאה את המחזה "ביקור הגברת הזקנה" בגירסה של הבימה בכיכובם של יהורם גאון וגילה אלמגור.
בעת ההקרנה אין פעילות מיוחדת פרט לעצירות כדי להתעכב ולהבין את מה שכבר קראנו ע"י שאילת שאלות.

# data[].attributes.body
אני מלמדת את הרומאן כול החיים לפניו. בתום הלימוד אני מקרינה להם את כול הסרט, תוך כדי הסברים, ומקשרת את זה לנושאים עליהם דיברנו, ואותם קראנו בשיעורים.
בלימוד של אנטיגונה אני מקרינה להם קטעים מתוך הסרט של הבי.בי סי, ששם הם יכולים לראות מי זו אנטיגונה, ארמון המלך, המקהלה, קראון היורש את השילטון בנאום ההכתרה.

# data[].attributes.headline
לימור מליק מעיני

# data[].attributes.subject
לימור מליק מעיני

# data[].attributes.body
במסגרת ספרות 5 יח"ל לימדתי את המחזה "מהומה רבה על לא דבר" של שייקספיר. בסיום המחזה התלמידים צפו בסרט של קנת' בראנה. התלמידים קיבלו דף עבודה שיצרנו במשותף, על אילו קריטריונים להשוואה צריך להתייחס בעת השוואה בין המחזה והסרט.

# data[].attributes.headline
גל חובב מועלם

# data[].attributes.subject
גל חובב מועלם

# data[].attributes.body
אני נוהגת לשלב סרטונים כמעט בכל שיעורי ספרות, לעתים כפתיח, לעתים כסיום ליצירה. סרטים/הצגות באורח מלא אני מקרינה כאשר אנו לומדים מחזה או רומן. טרם הגענו לשלב זה השנה, אך עשיתי זאת בשנים קודמות:
את המחזה "בית בובות" למדנו בשלוש מערכות, וכך גם צפינו במחזה, כלומר בחלוקה מותאמת לכל מערכה. השתמשתי בקישור למחזה ביוטיוב "נורה - תאטרון באר שבע" שלצערי, אינו מצוי עוד לשימוש חופשי. בדומה לכך כשלמדנו את "המלט" צפינו במחזה כסיכום, ובמהלך הצפייה החגיגית(שלוותה בקעריות פופקורן והתקיימה באודיטוריום) מילאו התלמידים דו"ח צפייה שהשווה בין המחזה הכתוב למחזה המוצג. גם בהוראת הרומן "הר אדוני" צפינו בשני פרקים מלאים של הסידרה "החברה הגאונה שלי" שממחישים היטב את חייהם של בני הנוער בשכונת עוני באיטליה של שנות ה 50-60... ממליצה בחום!

# data[].attributes.headline
אורית כהן-אסטר

# data[].attributes.subject
אורית כהן-אסטר

# data[].attributes.body
אינני נוהגת לשלב סרטים מלאים בשיעורי הספרות ,השימוש הוא יותר בסרטונים קצרים וממוקדים . השנה השתמשתי לראשונה בפרק מלא של הסדרה "מרחק נגיעה" כמשימת הטרמה לסיפור "תפוחים מן המדבר" במטרה לפתוח צוהר אל העולם החרדי עבור התלמידים.
כמו כן הכנתי משימת סיום במבוססת על השוואה בין הסרט "עץ הדובדבן השבור" והסיפור,  אני מתכוונת לתת את זה כמשימה נושאת ציון תוך עמידה על הקריטריונים הבאים: פתיחה , עלילה , דמויות וסיום .
מקווה כי התלמידים ימצאו את המשימה מעניינת ומאתגרת . בנוסף היות ואני חלק מצוות שפה שילבנו מבחינת הזמן בין המשימה של ההשוואה בספרות מיד לאחר לימוד נושא כתיבת השוואה בשפה .

# data[].attributes.body
אני מורה לחינוך מיוחד, לכן ברוב היצירות אני מנסה לשלב כמה שיותר סרטונים כדי לעורר עניין ולעודד השתתפות בשיעור. סרטון שמלווה את היצירה יכול לעזור לתלמיד בעל לקויות למידה שפתיות להבין יותר טוב וליישם את החומר הנלמד.
כך למשל בתקופת הבגרויות תלמיד שיש לו קושי בקריאה צופה בשיעור מקוון כחזרה לבגרות. (דוגמה שיר אימי והנחל)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
אנקורי בגרות בספרות

# data[].attributes.attachment_link.title
שיר אימי והנחל אורי צבי גרינברג

# data[].attributes.body
הסרט שאני משתמשת בו בעיקר לכיתות מב"ר  ואומץ " הוא חצוצרה בואדי "
אומנם הסרט אינו זהה לחלוטין לרומן כולו ,אך יש בו קווים מקבלים ותלמידים שמתקשים לקרוא הכול יכולים להתחבר בקלות לסרט ולחומר . בתוקפת הסגר הראשון בדיוק הגעתי לחלק זה בלימוד . שלחתי לתלמידים קישור וביקשתי שיצפו רק בחלק מהסרט למשל מנקודה אחת עד שתים עשרה ושלחתי שאלות מנוחת . מהי הן הדמויות המופיעות , אך הם מוצגות וכו' אחר כך בשיעור הקראתי רק את החלקים החשבים מהפרק הראשון וערכנו השואה מה כל מדיום מוסיף . ממליצה בחום .

# data[].attributes.headline
אימאן עבד אלגואד 

# data[].attributes.subject
אימאן עבד אלגואד 

# data[].attributes.body
אני מקרינה רוב הזמן לתלמידים שלי סרטונים או קטעים נבחרים מסרטים שהם מלאים במסרים חינוכיים
אני מנסה לעורר אצל התלמידים שלי את ההשראה וגם מגרה אותם כדי להפעיל רעיונות ומחשבות שונות
אני מעבירה לתלמידים שלי באמצעות המסרים החינוכיים המוצגים בסרט את הערכים שהם חייבים לדעת אותם
למידה ללא ערכים לא מצליחה, לכן אני רואה שהסרט הזה " חלום" מקסים כי הוא מבטא את החלום של כולנו להצליח, אם אני ואתה מציבים חלום מסוים הוא אמוא להתגשם וזה יהיה בנחישות ובהתמדה
מדובר פה על כיתה בחטיבה שרמת היכולת שלהם בינונית, הם אמורים לרכוש את השפה ( התרגום) , באמצעות השאלות שאני מכינה הם מגיעים להבנת הנצפה

# data[].attributes.attachment_link.title
חלום / Dream - Motivational Video - סרטון מוטיבציה מעורר השראה!

# data[].attributes.body
כמורה בכיתות חינוך מיוחד פעמים רבות אני משתמשת בסרטונים קצרים לפני קריאת היצירה עצמה, לרוב סרטונים שנותנים רקע על הנושא. למשל לפני קריאת סיפור העיוורת אני מראה סרטון של "סליחה על השאלה ילדים לקויי ראייה". לפני לימוד השיר "לא רגעי שנת טבע משמעה את השיר "הנה ברוש לבדו".
פעילות שעשיתי עם סרט באורך מלא היא על הסיפור התיק השחור. לאחר קריאת הסיפור צפינו יחד בסרט שיש על הסיפור. עצם הצפייה בילד וביחס עם האבא חידד וחיזק את תוכן הסיפור לתלמידים וחיברו אותם רגשית לתוכן  הסיפור

# data[].attributes.body
במסגרת הוראת הנושא :קבלת השונה והאחר" התלמידים צופים בסרט : "קוראים לי סם" (I AM SAM) בכיכובו של  שון פן. הסרט עוסק באב מוגבל בשכלו, המגדל את בתו לאחר שאמה נטשה אותה. עם הזמן רשויות הרווחה מחליטות לקחת את הילדה מידיו של האב ולהעבירה לבית אומנה. במרכז הסיפור משפט בו דנים בכשירותו של האב להיות הורה ראוי לבתו. באמצעות סרט מרגש זה, התלמידים נחשפים לסיטואציה המורכבת, לנקודות המבט השונות לבעיה המוצגת ומזמן דיון ביחס החברה כלפי האחר, בהתמודדות השונה עם מגבלותיו, יצירת אמפתיה והזדהות כלפי השונה, בירור האם הסרט יכול להביא לידי שינוי יחס החברה כלפי השונה ועוד.  לעיתים מתקיים משפט בכיתה, בו התלמידים לוקחים חלק ומייצגים את הדמויות השונות. התלמידים נהנים להמחיז ולבטא עמדתם, למשל דיון משפטי בנושא 'טובת הילד' והצגתו מנק' מבט שונות: האב, רשויות הרווחה, נציגי ביה"ס, השכנה חברת המשפחה. פעילות נוספת - השוואה בין סוגי משפחה כפי שבאים לידי ביטוי בסרט: המשפחה הכביכול 'נורמטיבית', אותה מייצגת עוה"ד העשירה והמוצלחת, שיחסיה עם בנה מרוחקים והיא כל היום מרוכזת בעבודתה אל מול יחסי הגיבור עם בתו שמאופיינים כחמים, אוהבים וקרובים וזאת על אף מגבלותיו.