# data[].attributes.headline
Висловіть свої думки щодо епіграфу уроку

# data[].attributes.subject
Висловіть свої думки щодо епіграфу уроку

# data[].attributes.body
«Без минулого немає майбутнього».
(О.Довженко)

# data[].attributes.headline
Прослухайте композицію

# data[].attributes.subject
Прослухайте композицію

# data[].attributes.attachment_link.title
ОЙ У ЛУЗІ ЧЕРВОНА КАЛИНА - пісня Січових Стрільців

# data[].attributes.headline
Перегляньте відео

# data[].attributes.subject
Перегляньте відео

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Телеканал НТК

# data[].attributes.attachment_link.title
У Коломиї вшанували Андрія Чайковського

# data[].attributes.headline
Проблемне питання

# data[].attributes.subject
Проблемне питання

# data[].attributes.body
Що пов'язує два попередні відео?

# data[].attributes.headline
Історична довідка

# data[].attributes.subject
Історична довідка

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Том (Україна - Українці) Кн. 1 Том (Україна - Українці) Кн. 2

ЗАХІДНОУКРАЇНСЬКА НАРОДНА РЕСПУБЛІКА (ЗУНР)

Бібліографічне посилання: Литвин М.Р., Рубльов О.С.ЗАХІДНОУКРАЇНСЬКА НАРОДНА РЕСПУБЛІКА (ЗУНР) [Електронний ресурс] // Енциклопедія історії України: Т. 3: Е-Й / Редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. НАН України. Інститут історії України. - К.: В-во "Наукова думка", 2005. - 672 с.: іл.. - Режим доступу: http://www.history.org.ua/?termin=ZUNR (останній перегляд: 27.10.2020)
Енциклопедія історії України ( Т. 3: Е-Й ) в електронній біблотеці

ЗАХІДНОУКРАЇНСЬКА НАРОДНА РЕСПУБЛІКА (ЗУНР)

ЗАХІДНОУКРАЇНСЬКА НАРОДНА РЕСПУБЛІКА (ЗУНР) - укр. д-ва, утворена в листоп. 1918 на західноукр. землях, що перебували в складі Австро-Угорщини. В жовт. 1918 поразка австро-нім. блоку в Першій світовій війні та нац.-визвол. рух поневолених народів викликали розпад монархії Габсбургів на кілька незалежних д-в. За цих обставин рішучих заходів щодо відродження нац. державності почало вживати й укр. нас. Східної Галичини. Наприкінці верес. 1918 у Львові сформовано Укр. ген. військ. комісаріат (УГВК), який розпочав підготовку збройного виступу. В жовт. головою УГВК було призначено сотника Легіону Українських січових стрільців Д.Вітовського. 18-19 жовт. 1918 у Львові на конституанті (зібранні) укр. депутатів австрійс. парламенту, послів (депутатів) галицького і буковинського крайових сеймів, представників нац. політ. партій Галичини й Буковини, духовенства і студентства утворено Укр. нац. раду (УНРада; див. Українська національна рада ЗУНР), яка стала політ. представницьким органом укр. нас. Австро-Угорщини. 19 жовт., згідно з правом народів на самовизначення, УНРада проголосила Укр. д-ву на всій укр. етнічній тер. Галичини, Буковини й Закарпатської України, обрала президентом Ради Є.Петрушевича та вирішила виробити демократ. конституцію.

31 жовт. у Львові стало відомо про приїзд до міста Польської ліквідаційної комісії, що мала перебрати від австрійського намісника владу над краєм, приєднавши його до Польщі. Австрійський намісник Галичини ген. К.Гуйн відповів відмовою на вимогу УНРади передати їй повноту влади.

31 жовт. УГВК за підтримки УНРади ухвалив здобути владу в краї збройним шляхом. У ніч на 1 листоп. стрілецькі частини на чолі з Д.Вітовським взяли під контроль найважливіші установи Львова та більшості повітових міст краю (див. Листопадова національно-демократична революція в Галичині 1918). 9 листопада УНРада утворила тимчасовий виконавчий орган влади - Державний секретаріат Західноукраїнської Народної Республіки на чолі з К.Левицьким. 13 листоп. затверджено конституційні засади нової д-ви - "Тимчасовий основний закон про державну самостійність українських земель бувшої австро-угорської монархії", відповідно до якого вона одержала назву Західноукраїнська Народна Республіка (див. Конституція Західноукраїнської Народної Республіки). Держ. секретаріат перетворювався на уряд - Державний секретаріат ЗУНР. Визначено тер. ЗУНР, що обіймала укр. етнічні землі - Сх. Галичину, Буковину й Закарпаття (70 тис. км²) із нас. у 6 млн осіб. Затверджено держ. герб (золотий лев на синьому тлі; згодом - тризуб) і прапор (блакитно-жовтий), а також держ. печатку. Етнічним меншинам гарантувалися рівні з укр. нас. права. Тимчасовий осн. закон доповнений низкою законів, що регламентували держ.-політ. та екон. життя республіки: закони про організацію регулярного війська - Української Галицької армії (13 листоп. 1918); тимчасову адміністрацію (15 листоп.); тимчасову організацію судочинства (16 та 21 листоп.); держ. мову (1 лют. 1919); шкільництво (13 лют.); громадянство (8 квіт.); земельну реформу (14 квіт.); про сейм ЗУНР (16 квіт.). Ліквідовано старі органи місц. влади та управління й утворено нові: у сільс. та містечкових громадах діяли громад. й міські комісари з дорадчими "прибічними радами", що їх обирало нас.; у повітах - повітові комісари й повітові нац. ради. Почала здійснюватися аграрна реформа; було монополізовано вир-во та продаж осн. видів пром. продукції (нафта, сірники та ін.) і продуктів харчування (борошно, сіль); оголошено 8-годинний робочий день та ін. Завдяки зовнішньополіт. активності уряду і УНРади відкрито посольства в Австрії, Угорщині й Німеччині, дипломатичні представництва в Чехословаччині, Канаді, США, Бразилії, Італії та ін. країнах.

Однак невдовзі УГА зазнала ударів з боку Польщі під час українсько-польської війни 1918-1919, а також Румунії й Чехословаччини. 11 листоп. 1918 румунські війська зайняли Чернівці, а згодом усю Буковину Північну. 21 листоп. внаслідок прорахунку Начальної команди УГА польс. частини опанували Львовом. Сфера дії органів держ. влади ЗУНР на рубежі 1918-19 фактично охоплювала лише ч. тер. Сх. Галичини. Уряд переїхав до Тарнополя (нині м. Тернопіль), а від кін. грудня УНРада і уряд ЗУНР перебували в Станіславі (нині м. Івано-Франківськ). 4 січ. 1919 сформовано новий уряд на чолі з С.Голубовичем і створено виділ УНРади (9 осіб) під кер-вом Є.Петрушевича.

1 груд. 1918 делегація УНРади й Директорії УНР у Фастові підписали попередню угоду про об'єднання ЗУНР і Української Народної Республіки, остаточно схвалену вищим органом д-ви 3 січ. 1919. 22 січ. в Києві відбулося урочисте проголошення Акта злуки ЗУНР і УНР. Згідно з законом "Про форму української влади", ухваленим Трудовим конгресом України, ЗУНР дістала назву Західна область Української Народної Республіки. Проте внаслідок складної міжнар. й внутр. ситуації об'єднання двох укр. д-в не було завершене - у черв. 1919 виділ УНРади та Держ. секретаріат ухвалили закон про передання повноти військ. та цивільної влади в Зх. області УНР диктаторові Є.Петрушевичу, який утворив Колегію головноуповноважених і Військ. канцелярію, що виконували його вказівки.

16-18 лип. 1919, зважаючи на посилений польс. наступ, бригади УГА, Є.Петрушевич та Колегія перейшли через р. Збруч (прит. Дністра) у Правобережну Україну, де перебували в Кам'янці-Подільському та його околицях. В листоп. 1919 Є.Петрушевич із оточенням виїхав до Відня. 25 лип. 1920 було утворено закордонний галицький уряд (уряд диктатора ЗУНР). 14 берез. 1923 Антанта на пропозицію спец. комісії Ради послів визнала Сх. Галичину тер. Польщі за умови надання їй автономії. 15 берез. 1923 еміграційний уряд ЗУНР оголосив саморозпуск і Є.Петрушевич склав повноваження. Було розпущено всі органи й установи, дипломатичні представництва й місії ЗУНР, що означало остаточне припинення її існування.

1. Лозинський М. Галичина в рр. 1918-1920. Відень, 1922; Нью-Йорк, 1970

2. Кузьма О. Листопадові дні 1918 р. Львів, 1931

3. Kutschabsky W. Die Westukraine im Kampfe mit Polen und dem Bolschewismus iN deN JahreN 1918-1923. Berlin, 1934

4. Карпенко О.Ю. До питання про характер революційного руху в Східній Галичині в 1918 р. В кн.: З історії західноукраїнських земель, вип. 1. К., 1957

5. Стахів М. Західна Україна: Нарис історії державного будівництва та збройної і дипломатичної оборони в 1919-1923, т. 1-6. Скрентон, 1958-61

6. Гуцуляк М. Перший листопад 1918 р. на західних землях України. Нью-Йорк-Ванкувер, 1973; 2-ге вид. К., 1993

7. Лисяк-Рудницький І. Вклад Галичини в українські визвольні змагання. В кн.: Лисяк-Рудницький І. Між історією й політикою: Статті до історії та критики української суспільно-політичної думки. Мюнхен, 1973

8. Карпенко О.Ю. Листопадова 1918 р. національно-демократична революція на західноукраїнських землях. "УІЖ", 1993, № 1

9. Łukomski G. та ін. Wojna polsko-ukraińska 1918-1919. Koszalin-Warszawa, 1994

10. Литвин М.Р., Науменко К.Є. Історія ЗУНР. Львів, 1995

11. Макарчук С.А. Українська Республіка галичан: Нариси про ЗУНР. Львів, 1997

12. Klimecki M. Polsko-ukraińskа wojna o Lwόw i Wschodnią Galicję 1918-1919 r.: aspekty polityczne i wojskowe. Warszawa, 1997

13. Павлишин О. Державне будівництво ЗУНР-ЗОУНР: проблема національних кадрів. В кн.: Центральна Рада і український державотворчий процес. До 80-річчя створення Центральної Ради

14. Матеріали наукової конференції 20 березня 1997 р., ч. 1. К., 1997

15. Литвин М. Українсько-польська війна 1918-1919 рр. Львів, 1998

16. Шанковський Л. Українська Галицька Армія: Воєнно-історична студія. Вінніпег, 1974, Львів, 1999

17. Рубльов О.С., Реєнт О.П. Українські визвольні змагання 1917-1921 рр. К., 1999

18. Павлишин О. Організація цивільної влади ЗУНР у повітах Галичини (листопад-грудень 1918 р.). "Україна модерна", ч. 2/3. Львів, 1999

19. Красівський О.Я. Галичина у першій чверті ХХ ст.: Проблеми польсько-українських стосунків. Львів, 2000

20. Західно-Українська Народна Республіка 1918-1923: Документи і матеріали, т. 2. Івано-Франківськ, 2001.

Посилання:
АКТ ЗЛУКИ (1919)

АНТАНТА

АВСТРО-УГОРЩИНА

БУКОВИНА

БУКОВИНА ПІВНІЧНА

ЧЕХОСЛОВАЧЧИНА

ЧЕРНІВЦІ, ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР

ДЕРЖАВНИЙ СЕКРЕТАРІАТ ЗАХІДНОУКРАЇНСЬКОЇ НАРОДНОЇ РЕСПУБЛІКИ

ДИРЕКТОРІЯ, ДИРЕКТОРІЯ УКРАЇНСЬКОЇ НАРОДНОЇ РЕСПУБЛІКИ

ФАСТІВ, МІСТО КИЇВСЬКОЇ ОБЛ.

ГАЛИЧИНА

ГОЛУБОВИЧ С.

ГАБСБУРГИ

ІВАНО-ФРАНКІВСЬК

КАМ'ЯНЕЦЬ-ПОДІЛЬСЬКИЙ

КОНСТИТУЦІЇ ЗАХІДНОУКРАЇНСЬКОЇ НАРОДНОЇ РЕСПУБЛІКИ

КИЇВ

ЛЕГІОН УКРАЇНСЬКИХ СІЧОВИХ СТРІЛЬЦІВ

ЛЕВИЦЬКИЙ КОСТЬ АНТОНОВИЧ

ЛИСТОПАДОВА НАЦІОНАЛЬНО-ДЕМОКРАТИЧНА РЕВОЛЮЦІЯ В ГАЛИЧИНІ 1918.

ЛЬВІВ

ПЕРША СВІТОВА ВІЙНА І УКРАЇНА. ПЕРША СВІТОВА ВІЙНА (ВЕЛИКА ВІЙНА)

ПЕТРУШЕВИЧ ЄВГЕН ОМЕЛЯНОВИЧ

ПОЛЬСЬКА ЛІКВІДАЦІЙНА КОМІСІЯ

ПОВІТ

ПРАВОБЕРЕЖНА УКРАЇНА, ПРАВОБЕРЕЖЖЯ

СХІДНА ГАЛИЧИНА

ТЕРНОПІЛЬ

ТРУДОВИЙ КОНГРЕС УКРАЇНИ

ТРИЗУБ, ОСН. ЕЛЕМЕНТ ДЕРЖ. ГЕРБА УКРАЇНИ

УКРАЇНСЬКА ГАЛИЦЬКА АРМІЯ (УГА)

УКРАЇНСЬКА НАРОДНА РЕСПУБЛІКА

УКРАЇНСЬКА НАЦІОНАЛЬНА РАДА ЗУНР

УКРАЇНСЬКО-ПОЛЬСЬКА ВІЙНА 1918-1919, ПОЛЬСЬКО-УКРАЇНСЬКА ВІЙНА 1918-1919

ВІДЕНЬ

ВІТОВСЬКИЙ ДМИТРО

ЗАКАРПАТСЬКА УКРАЇНА, ЗАКАРПАТТЯ

ЗАХІДНА ОБЛАСТЬ УКРАЇНСЬКОЇ НАРОДНОЇ РЕСПУБЛІКИ (ЗО УНР)
Пов'язані терміни:
УКРАЇНА, ДЕРЖАВА: ФОРМУВАННЯ ТЕРИТОРІЇ ТА ІСТОРІЯ АДМІНІСТРАТИВНО-ТЕРИТОРІАЛЬНОГО УСТРОЮ

УКРАЇНСЬКА ДЕРЖАВА П.СКОРОПАДСЬКОГО. ПРОТИГЕТЬМАНСЬКЕ ПОВСТАННЯ І ВІДНОВЛЕННЯ УКРАЇНСЬКОЇ НАРОДНОЇ РЕСПУБЛІКИ

ЗАХІДНОУКРАЇНСЬКА НАРОДНА РЕСПУБЛІКА

ПЕРША СВІТОВА ВІЙНА І ДРУГА УКРАЇНСЬКА РЕВОЛЮЦІЯ

АКТ ЗЛУКИ (1919)

БЕЛЗ

БІБРКА

БІЛЕНЬКИЙ ЯРОСЛАВ

БОБЕРСЬКИЙ ІВАН

БОЛЕХІВ

БОНН ФРАНЦ КСАВЕРІЙ

БОРИСЛАВ

БОТИ КОМІСІЯ

БРАЩАЙКИ

БУБЕЛА ПЕТРО

БУКОВИНСЬКЕ НАРОДНЕ ВІЧЕ 1918

ЧЕХІЯ, ЧЕСЬКА РЕСПУБЛІКА

ЧЕХИ В УКРАЇНІ

ЧЕРНІВЦІ, ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР

ЧЕРВОНОГРАД, МІСТО ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛ.

ЧОРТКІВ, МІСТО ТЕРНОПОЛЬСЬКОЇ ОБЛ.

ЧУБАТИЙ МИКОЛА ДМИТРОВИЧ

ДАШАВА

ДЕРЖАВНИЙ СЕКРЕТАРІАТ ЗАХІДНОУКРАЇНСЬКОЇ НАРОДНОЇ РЕСПУБЛІКИ

ДОГОВІР МІЖ КОМАНДУВАННЯМ УКРАЇНСЬКОЇ ГАЛИЦЬКОЇ АРМІЇ ТА КОМАНДУВАННЯМ ДОБРОВОЛЬЧОЇ АРМІЇ 1919

ДОЛИНА

ДОМБ'Є

ДРОГОБИЧ

ДИРЕКТОРІЯ, ДИРЕКТОРІЯ УКРАЇНСЬКОЇ НАРОДНОЇ РЕСПУБЛІКИ

ЕМІГРАЦІЯ УКРАЇНСЬКОГО НАСЕЛЕННЯ

ЄВРЕЇ В УКРАЇНІ

ФАСТІВ, МІСТО КИЇВСЬКОЇ ОБЛ.

ФІЛАТЕЛІЯ

ФРАНЦІЯ, ФРАНЦУЗЬКА РЕСПУБЛІКА

ГАЛІП ТЕОДОТ

ГАЛИЧ

ГАЛИЧИНА

ГАНКЕВИЧ ЛЕВ

ГАЗЕТА

ҐЕЛЬБЕР НАТАН МІХАЕЛЬ

ГЕРИНОВИЧ ВОЛОДИМИР ОЛЕКСАНДРОВИЧ

ГІРНЯК НИКИФОР

ГЛИНЯНИ

ГРОМАДЯНСЬКА ВІЙНА В УКРАЇНІ 1917-1921

ГРИМАЙЛІВ

ГУЦУЛЬСЬКА РЕСПУБЛІКА

ГУСЯТИН

ІМПЕРІЯ

ІНСТИТУТ УКРАЇНОЗНАВСТВА ІМЕНІ І.КРИП'ЯКЕВИЧА НАН УКРАЇНИ

ІНТЕРНОВАНІ ФОРМУВАННЯ УКРАЇНСЬКОЇ ГАЛИЦЬКОЇ АРМІЇ

ІСТОРІЯ ПРЕСИ В УКРАЇНІ

ІТАЛІЯ, ІТАЛІЙСЬКА РЕСПУБЛІКА

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКА ОБЛАСТЬ

ІВАНО-ФРАНКІВСЬК

КАКУРІН МИКОЛА ЄВГЕНОВИЧ

КАЛУШ

КАПУСТЯНСЬКИЙ МИКОЛА ОЛЕКСАНДРОВИЧ

КАРМАНСЬКИЙ ПЕТРО СИЛЬВЕСТРОВИЧ

КАТАМАЙ ДМИТРО

ХОДОРІВ, МІСТО ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛ.

ХОМИШИН ГРИГОРІЙ

ХОРСТКІВ, МІСТО ТЕРНОПОЛЬСЬКОЇ ОБЛ.

ХИРІВ, МІСТО ЛЬВОВСЬКОЇ ОБЛ.

КЛОЧУРАК СТЕПАН СТЕПАНОВИЧ

КОЛЕССА ОЛЕКСАНДР МИХАЙЛОВИЧ

КОМАРНО

КОНСТИТУЦІЯ УКРАЇНСЬКОЇ НАРОДНОЇ РЕСПУБЛІКИ 1920, ОСНОВНИЙ ДЕРЖАВНИЙ ЗАКОН УКРАЇНСЬКОЇ НАРОДНОЇ РЕСПУБЛІКИ

КОНСТИТУЦІЙНІ АКТИ ЗАХІДНОУКРАЇНСЬКОЇ НАРОДНОЇ РЕСПУБЛІКИ

КОНСТИТУЦІЙНІ ПРОЕКТИ ГАЛИЦЬКОЇ ДЕРЖАВИ ТА ЗАХІДНОУКРАЇНСЬКОЇ НАРОДНОЇ РЕСПУБЛІКИ, КОНСТИТУЦІЙНІ ПРОЕКТИ С.ДНІСТРЯНСЬКОГО

КОНСТИТУЦІЙНИЙ ВИМІР УКРАЇНСЬКОЇ ІСТОРІЇ (ДО ПОЧАТКУ 1990-Х РОКІВ)

КОПИЧИНЦІ

КОРДОНИ ДЕРЖАВНІ УКРАЇНИ, ПРИНЦИПИ ТА ІСТОРИЧНА ПРАКТИКА ЇХ ВИЗНАЧЕНЬ

КОРДУБА МИРОН МИХАЙЛОВИЧ

КОРОПЕЦЬ

КОЗОРІС МИХАЙЛО КИРОВИЧ

КРИП'ЯКЕВИЧ ІВАН ПЕТРОВИЧ

КРУШЕЛЬНИЦЬКИЙ ТАРАС АНТОНОВИЧ

КУБІЙОВИЧ ВОЛОДИМИР МИХАЙЛОВИЧ

КУРМАНОВИЧ ВІКТОР ЙОСИПОВИЧ

КУТИ

КИВЕЛЮК ІВАН

ЛАГОДИНСЬКИЙ МИКОЛА ГНАТОВИЧ

ЛЕГІОН УКРАЇНСЬКИХ СІЧОВИХ СТРІЛЬЦІВ

ЛЕМКІВЩИНА

ЛЕВИЦЬКИЙ ДМИТРО ПАВЛОВИЧ

ЛЕВИЦЬКИЙ ЄВГЕН ЙОСИПОВИЧ

ЛЕВИЦЬКИЙ КОСТЬ АНТОНОВИЧ

ЛІГА НАЦІЙ

ЛИСТОПАДОВА НАЦІОНАЛЬНО-ДЕМОКРАТИЧНА РЕВОЛЮЦІЯ В ГАЛИЧИНІ 1918.

ЛИТОВСЬКО-УКРАЇНСЬКЕ ТОВАРИСТВО

ЛОПАТИН

ЛОЗИНСЬКИЙ МИХАЙЛО МИХАЙЛОВИЧ

ЛЬВІВ

ЛЬВІВСЬКА ОБЛАСТЬ

ЛЬВІВСЬКИЙ ІСТОРИЧНИЙ МУЗЕЙ

МАГЕРІВ

МАКУХ ІВАН ІЛЛІЧ

МАРИНОВИЧ МИКОЛА

МАРКОВ ДМИТРО АНДРІЙОВИЧ

МАСАРИК ТОМАШ-ГАРРІГ

МЕДЕНИЧІ

МЕЛЬНИЧУК ЮРІЙ СТЕПАНОВИЧ

МІЖПАРТІЙНА РАДА

МОНАСТИРИСЬКА

МОРШИН

МИКОЛАЇВ

МИКИТЕЙ ГРИГОРІЙ

МИКИТКА ОСИП

МИШУГА ЛУКА

МИТНА СЛУЖБА УКРАЇНИ

НАДСЯННЯ

НАДВІРНА

НАМІСНИЦТВО

НАЦІОНАЛЬНІ МЕНШИНИ УКРАЇНИ

НАЗАРУК ОСИП ТАДЕЙОВИЧ

НОВІ СТРІЛИЩА

НОВІТНЯ ІСТОРІЯ

НОВІТНЯ ІСТОРІОГРАФІЯ

НОВИЙ ЯРИЧІВ

НИЖАНКОВИЧІ

ОКУНЕВСЬКИЙ ТЕОФІЛ

ОЛЕСЬКО

ОЛЕСНИЦЬКИЙ ЯРОСЛАВ

ОМЕЛЯНОВИЧ-ПАВЛЕНКО МИХАЙЛО ВОЛОДИМИРОВИЧ

ПАЛІЙ АНДРІЙ

ПАНЕЙКО ВАСИЛЬ

ПАРИЗЬКА МИРНА КОНФЕРЕНЦІЯ 1919-1920

ПЕЧЕНІЖИН

ПЕРЕМИШЛЬ

ПЕРФЕЦЬКИЙ РОМАН

ПЕРІОДИЗАЦІЯ ІСТОРІЇ УКРАЇНИ

ПЕТЛЮРА СИМОН ВАСИЛЬОВИЧ

ПЕТРУШЕВИЧ ЄВГЕН ОМЕЛЯНОВИЧ

ПІДВОЛОЧИСЬК

ПІЙ ХІ

ПІЛСУДСЬКИЙ ЮЗЕФ-КЛЕМЕНС

ПЛАСТ, УКРАЇНСЬКИЙ ПЛАСТОВИЙ УЛАД

ПОЛЬЩА

ПОЛЬСЬКА ЛІКВІДАЦІЙНА КОМІСІЯ

ПОЛЬСЬКА ВІЙСЬКОВА ОРГАНІЗАЦІЯ

ПОМОРЯНИ

ПОПОВИЧ ОМЕЛЯН

ПРАПОР ДЕРЖАВНИЙ УКРАЇНИ

ПРОФЕСІЙНІ СПІЛКИ В УКРАЇНІ

ПРОСВІТА (1868-1939)

ПУСТОМИТИ

РАДИ ПОСЛІВ РІШЕННЯ ВІД 15 БЕРЕЗНЯ 1923 ПРО СХІДНУ ГАЛИЧИНУ

РАВА-РУСЬКА

РОГАТИН

РОЗДІЛ

РОЖНЯТІВ

РУДКИ

РУДНИЦЬКИЙ ІВАН

РУДНИЦЬКИЙ СТЕПАН ЛЬВОВИЧ

РИНОК, АНСАМБЛЬ ПЛОЩІ У ЛЬВОВІ

РИЗЬКИЙ МИРНИЙ ДОГОВІР МІЖ РСФРР І УСРР ТА ПОЛЬЩЕЮ 1921, РИЗЬКИЙ МИРНИЙ ДОГОВІР МІЖ РСФРР, БІЛОРУСЬКОЮ СРР І УСРР ТА ПОЛЬЩЕЮ 1921

САМБІР

ЩИРЕЦЬ, СМТ ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛ.

СЕМАКА ІЛЛЯ

ШКЛО

ШМІГЕЛЬСЬКИЙ АНДРІЙ

СІЯК ІВАН МИХАЙЛОВИЧ

СІНГАЛЕВИЧ ВОЛОДИМИР

СКАЛА-ПОДІЛЬСКА , СМТ ТЕРНОПІЛЬСЬКОЇ ОБЛ.

СКАЛАТ, МІСТО ТЕРНОПІЛЬСЬКОЇ ОБЛ.

СКОЛЕ, МІСТО ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛ.

СМАЛЬ-СТОЦЬКИЙ РОМАН СТЕПАНОВИЧ

СНЯТИН, МІСТО ІВАНО-ФРАНКОВСЬКОЇ ОБЛ.

СОКАЛЬ, МІСТО ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛ.

СОЛОТВИН, СМТ ІВАНО-ФРАНКОВСЬКОЇ ОБЛ.

СПЕЦСЛУЖБИ ЗАХІДНОУКРАЇНСЬКОЇ НАРОДНОЇ РЕСПУБЛІКИ

СТАРА СІЛЬ, СМТ ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛ.

СТАРИЙ САМБІР, МІСТО ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛ.

СТЕПАНІВ-ДАШКЕВИЧ ОЛЕНА

СТРИЙ, МІСТО ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛ.

СУДОВА ВИШНЯ, МІСТО ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛ.

СВАЛЯВА , МІСТО ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛ.

ТЕРЕБОВЛЯ, МІСТОБУДІВНА СТРУКТУРА

ТЕРНОПІЛЬ

ТЕРНОПІЛЬСЬКА ОБЛАСТЬ

ТЛУМАЧ, МІСТО ІВАНО-ФРАНКІВСЬКОЇ ОБЛ.

ТОМАШІВСЬКИЙ СТЕПАН ТЕОДОРОВИЧ

ТОВСТЕ, СМТ ТЕРНОПІЛЬСЬКОЇ ОБЛ.

ТРУСКАВЕЦЬ, МІСТО ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛ.

ТРИЛЬОВСЬКИЙ КИРИЛО ЙОСИПОВИЧ

ТРИЗУБ, ОСН. ЕЛЕМЕНТ ДЕРЖ. ГЕРБА УКРАЇНИ

ЦЕГЕЛЬСЬКИЙ ЛОНГИН МИХАЙЛОВИЧ

ЦЕНТРАЛЬНИЙ ДЕРЖАВНИЙ ІСТОРИЧНИЙ АРХІВ УКРАЇНИ У ЛЬВОВІ

ЦЕНТРАЛЬНИЙ ДЕРЖАВНИЙ АРХІВ ВИЩИХ ОРГАНІВ ВЛАДИ І УПРАВЛІННЯ УКРАНИ

ЦЕНЗУРА В УКРАЇНІ

ЦЯПКА ІВАН

ТУРКА, МІСТО ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛ.

ТИСМЕНИЦЯ, МІСТО

УГНІВ, МІСТО ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛ.

УКРАЇНСЬКА ГАЛИЦЬКА АРМІЯ (УГА)

УКРАЇНСЬКА НАРОДНА РЕСПУБЛІКА

УКРАЇНСЬКА НАРОДНО-ТРУДОВА ПАРТІЯ (УНТП)

УКРАЇНСЬКА ВІЙСЬКОВА ОРГАНІЗАЦІЯ (УВО)

УКРАЇНСЬКА РЕВОЛЮЦІЯ 1917-1921

УКРАЇНСЬКА СОЦІАЛ-ДЕМОКРАТИЧНА ПАРТІЯ (УСДП)

УКРАЇНСЬКА НАЦІОНАЛЬНА РАДА ЗУНР

УКРАЇНСЬКО-ПОЛЬСЬКА ВІЙНА 1918-1919, ПОЛЬСЬКО-УКРАЇНСЬКА ВІЙНА 1918-1919

УКРАЇНЦІ

УКРАЇНІКА АРХІВНА, АРХІВНА УКРАЇНІКА

УКРАЇНІКА АРХІВНА ЗАРУБІЖНА, АРХІВНА УКРАЇНІКА В ЗАРУБІЖНИХ КРАЇНАХ

УКРАЇНСЬКА ДЕРЖАВА 1941

УКРАЇНСЬКА КОЗАЦЬКА МІФОЛОГІЯ

УКРАЇНСЬКА ПРЕСА, ІСТОРІЯ ДОСЛІДЖЕННЯ УКРАЇНСЬКОЇ ПРЕСИ

УКРАЇНСЬКО-ПОЛЬСЬКА ВІЙНА 1942-1947, ДРУГА УКРАЇНСЬКО-ПОЛЬСЬКА ВІЙНА

УКРАЇНСЬКИЙ ВІСТНИК, ЩОДЕННА ГАЗЕТА

УКРАЇНСЬКА НАЦІОНАЛЬНО-ДЕМОКРАТИЧНА ПАРТІЯ (УНДП)

ВАРИВОДА АНТІН

ВИТВИЦЬКИЙ СТЕПАН

ЯВОРІВ

ЗАКАРПАТСЬКА УКРАЇНА, ЗАКАРПАТТЯ

ЗАХІДНА ОБЛАСТЬ УКРАЇНСЬКОЇ НАРОДНОЇ РЕСПУБЛІКИ (ЗО УНР)

ЗАХІДНА УКРАЇНА, ЯК ТЕРМІН

ЗАЛІЩИКИ

ЗАМОРА ФЕДІР ПАВЛОВИЧ

ЗАСТИРЕЦЬ ЙОСИП ЯКОВИЧ

ЗБОРІВ

ЖАНДАРМЕРІЯ ЗАХІДНОУКРАЇНСЬКОЇ НАРОДНОЇ РЕСПУБЛІКИ

ЖУК АНДРІЙ ІЛЛІЧ

ЖУРАВНО

ЖИДАЧІВ

ЗОЛОЧІВ, МІСТО ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ

ЗУБРИЦЬКИЙ МИХАЙЛО ІВАНОВИЧ

ЗВИЧАЄВЕ ПРАВО

(тексти та зображення доступні на умовах ліцензії Creative Commons
із зазначенням авторства - розповсюдження на тих самих умовах)

# data[].attributes.attachment_link.title
ЗАХІДНОУКРАЇНСЬКА НАРОДНА РЕСПУБЛІКА (ЗУНР)

# data[].attributes.attachment_link.description
Том (Україна - Українці) Кн. 1 Том (Україна - Українці) Кн. 2 ЗАХІДНОУКРАЇНСЬКА НАРОДНА РЕСПУБЛІКА (ЗУНР) Бібліографічне посилання: Литвин М.Р., Рубльов О.С.ЗАХІДНОУКРАЇНСЬКА НАРОДНА РЕСПУБЛІКА (ЗУНР) [Електронний ресурс] // Енциклопедія історії України: Т. 3: Е-Й / Редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. НАН України. Інститут історії України. - К.: В-во "Наукова думка", 2005.

# data[].attributes.headline
Історична довідка

# data[].attributes.subject
Історична довідка

# data[].attributes.headline
Перевір себе на початку уроку

# data[].attributes.subject
Перевір себе на початку уроку

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Альбіна Сємідєтна

# data[].attributes.attachment_link.title
Що ти знаєш про Андрія Чайковського

# data[].attributes.headline
Історія написання твору

# data[].attributes.subject
Історія написання твору

# data[].attributes.body
Повість «За сестрою» (1907) створена на основі тривалого вивчення історичних матеріалів з часів татарських нападів на українські землі та їхньої ретельної художньої обробки.

# data[].attributes.headline
Теорія літератури

# data[].attributes.subject
Теорія літератури

# data[].attributes.attachment_link.title
Теорія літератури

# data[].attributes.headline
Словникова робота

# data[].attributes.subject
Словникова робота

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Прогресивний рух епохи Відродження, скерований проти релігії і церкви за утвердження моральних прав людини на земне щастя, чуттєві радощі та вільний вияв своїх прагнень і бажань. Вчений і новатор, Коменський був дуже далеким від середньовічного аскетизму, він високо тримав прапор гуманізму (Наука.., 5, 1957, 27).

2. Ставлення до людини, пройняте турботою про її благо, повагою до її гідності; людяність. В творах радянської літератури зарубіжні читачі знаходять високі ідеали справжнього гуманізму (Укр. літ., 10, 1957, 239); Ми несемо на своєму прапорі те, що давно вже втратила буржуазія, - гуманізм, несемо його у всіх виявах свого соціалістичного будівництва (Довж., III, 1960, 10).

Словник української мови: в 11 тт. / АН УРСР. Інститут мовознавства; за ред. І. К. Білодіда. - К.: Наукова думка, 1970-1980. - Т. 2. - С. 193.

# data[].attributes.attachment_link.title
гуманізм - Словник української мови - значення слова, це:

# data[].attributes.attachment_link.description
ГУМАНІ́ЗМ, у, ч.1. Прогресивний рух епохи Відродження, скерований проти релігії і церкви за утвердження моральних прав людини на земне щастя, чуттєві радощі та вільний вияв своїх прагнень і бажань. Вчений і новатор, Коменський був дуже далеким від середньовічного аскетизму, він високо тримав прапор гуманізму (Наука.., 5, 1957, 27).2.

# data[].attributes.headline
Словникова робота

# data[].attributes.subject
Словникова робота

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ЯСИ́Р, у, ч., іст. Бранці, полонені, яких захоплювали турки й татари під час розбійницьких нападів на українські, російські та польські землі з XV до 60-х років XVIII ст. Микула забіг на саме ліве крило турецького табору, де сподівався знайти ясир (Мак., Вибр., 1956, 505); - Тут, у Дикому полі, нема де ховатися від татарських наскоків. Рідко минає рік, щоб вони не приходили по ясир (Тулуб, Людолови, І, 1957, 26); Султанські турки і татари ясир виводили з села (Рильський, Сад.., 1955, 19); *Образно. Ніч, як чорний яничар, жене ясир холодних хмар і поземком регоче за вікнами (Дор., Три богатирі, 1959, 40); // Полон, неволя. [Яким:] Забрали мене татари в ясир та й продали на каторгу турецьку... (Гр., II, 1963, 542); - Дев'ять сот невільників наших, котрих хан Іслам-Гірей взяв у ясир після берестецької конфузії, звільнили ми, пане гетьмане (Рибак, Переясл. Рада, 1953, 15).

Словник української мови: в 11 тт. / АН УРСР. Інститут мовознавства; за ред. І. К. Білодіда. - К.: Наукова думка, 1970-1980. - Т. 11. - С. 653.

1) Плѣнные, добыча, состоящая изъ населенія, взятаго въ неволю. ЗОЮР. І. 102. К. ЧР. 428.

2) Толпа. Вас такий ясир, що нігде й повернуться. Борзна.

Словарь української мови: в 4-х тт. / За ред. Б. Грінченка. - К., 1907-1909. - Т. 4. - С. 544.

яси́р - бранці, полонені, яких захоплювали турки й татари під час розбійницьких нападів на українські землі в XVI - першій половині XVIII ст. Тут, у Дикому полі, нема де ховатися від татарських наскоків. Рідко минає рік, щоб вони не приходили по ясир (З. Тулуб); Султанські турки і татари ясир виводили з села (М. Рильський).

Жайворонок В. В. Знаки української етнокультури: Словник-довідник. - К.: Довіра, 2006. - С. 665.

# data[].attributes.attachment_link.title
ясир - Словник української мови - значення слова, це:

# data[].attributes.attachment_link.description
ЯСИ́Р, у, ч., іст. Бранці, полонені, яких захоплювали турки й татари під час розбійницьких нападів на українські, російські та польські землі з XV до 60-х років XVIII ст. Микула забіг на саме ліве крило турецького табору, де сподівався знайти ясир (Мак., Вибр., 1956, 505); - Тут, у Дикому полі, нема де ховатися від татарських наскоків.

# data[].attributes.headline
Переглянь відео

# data[].attributes.subject
Переглянь відео

# data[].attributes.attachment_link.title
Як татари з козаками воювали | ЗНО ІСТОРІЯ УКРАЇНИ

# data[].attributes.headline
Проблемне питання

# data[].attributes.subject
Проблемне питання

# data[].attributes.body
Як попередній відеоуривок пов'язнай із повістю А.Чайковського "За сестрою"?

# data[].attributes.headline
Познайомтеся  із початком твору (с. 63)

# data[].attributes.subject
Познайомтеся  із початком твору (с. 63)

# data[].attributes.headline
Ідейно-тематичний аналіз

# data[].attributes.subject
Ідейно-тематичний аналіз

# data[].attributes.body
Тема: відтворення страшних картин поневолення татарськими загарбниками українського народу; зображення Павлуся, який докладає будь-яких зусиль, мужності, наполегливості, старанності, кмітливості для порятунку своєї сестри з татарського полону.

Ідея: уславлення козаків — оборонців рідної землі, Павлуся — відважного лицаря, їхнього благородства, відповідальності, мужності; засудження татар та українців‑зрадників.

Основна думка: тільки любов до рідної землі, батьківської домівки, тільки сила волі, цілеспрямованість, дружня завзятість допоможе подолати будь-якого ворога заради щастя, радості, миру в кожній українській оселі.

Жанр: героїко-романтична повість.

Проблематика повісті:

батьки і діти;

життя і смерть;

радість і трагедія;

відповідальність і безпечність;

вірність і зрада;

добро і зло;

щирість і хитрість, улесливість, підступність.

# data[].attributes.headline
Перевір себе  в кінці уроку

# data[].attributes.subject
Перевір себе  в кінці уроку

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Альбіна Сємідєтна

# data[].attributes.attachment_link.title
А.Чайковський 

# data[].attributes.headline
Прочитайте епіграф до уроку ще раз та зробіть висновки

# data[].attributes.subject
Прочитайте епіграф до уроку ще раз та зробіть висновки

# data[].attributes.body
«Без минулого немає майбутнього».
(О.Довженко)

# data[].attributes.headline
Домашнє завдання

# data[].attributes.subject
Домашнє завдання

# data[].attributes.body
Прочитати розділи повісті за підручником с. 63-72.