# data[].attributes.body
En aquest bloc les imatges constitutiexen un supor indispensable per entendre alguns dels continguts treballats. L ' observació d’aquests dibuixos pot ser una bona ocasió per referir-se a la utilització de models, recurs molt freqüent en el treball científic.
L'alumant haurà de fer la recerca sobre l’aparell circulatori humà i els elements que el formen per treballar-los en profunditat. S’analitzen els components de la sang, les parts del cor i els vasos sanguinis, per passar seguidament a introduir el recorregut de la sang en la circulació major i en la menor. El bloc finalitza amb la relació entre la sang, l’aparell circulatori i la salut, on es tracten les principals malalties de l’aparell circulatori i la sang, així com algunes mesures per tenir-ne cura.

# data[].attributes.body
Es realitzarà una avaluació inicial amb preguntes del tipus:
■ Com és la sang? De què creus que està formada?
■ Com creus que arriben les substàncies nutritives i l’oxigen a totes les cèl·lules del cos?
■ Com pot arribar la sang a tot arreu del cos?
■ On es troba el cor? Quina funció fa?
■ Fer exercici és bo per a la salut. Quina relació té aquest fet amb la circulació de la sang?

# data[].attributes.body
En acabar aquest bloc els alumnes hauran d'haver obtingut dos productes:
■ Una maqueta del sistema circulatori
■ Una exposició oral a la resta del grup del sistema circulatori

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En el circuit pulmonar, la sang va del cor als pulmons, i dels pulmons al cor. Als pulmons, la sang treu el diòxid de carboni i agafa l'oxigen de l'aire.

En el circuit general, la sang va del cor cap al cor (cap, extremitats, intestins, ronyons, pàncrees) i torna de nou al cor.

La sang de les venes entra per les aurícules. Aleshores, les aurícules es fan més petites i expulsen la sang cap els ventricles. Per últim, els ventricles expulsen la sang per les artèries.

# data[].attributes.attachment_link.description
En el circuit pulmonar, la sang va del cor als pulmons, i dels pulmons al cor. Als pulmons, la sang treu el diòxid de carboni i agafa l'oxigen de l'aire. En el circuit general, la sang va del cor cap al cor (cap, extremitats, intestins, ronyons, pàncrees) i torna de nou al cor.

# data[].attributes.body
Possiblement és el més important del curs. Es tracta d’un bloc extens i amb molt de contingut, tant conceptual com de vocabulari. Per aquest motiu, les explicacions s'han d'ajudar de tots els mitjans a l’abast: làmines, models anatòmics, projeccions, vídeos, animacions, etc. Com a treball per a l’avaluació, es demanarà als alumnes que elaborin murals de l’anatomia de cadascun dels aparells i òrgans treballats. També exposaran al gran grup els continguts treballats i el producte elaborat.

# data[].attributes.body
Es poden fer servir com a materials auxiliars:

■ Enllaç a la pàgina web sobre el cos huma, amb explicacions i abundant material gràfic. http://www.edu365.cat/aulanet/coshuma/
■  Interactiu amb explicacions i activitats sobre l’aparell digestiu. http://www.edu365.com/primaria/muds/ natural/digestiu1/index.htm
■  Interactiu sobre l’aparell circulatori i el funcionament, amb explicacions i interessants animacions. Inclou un glossari que es pot descarregar. http://agrega.educa.madrid.org/visualizar/ca/ es_2007073123_0240200/false

# data[].attributes.body
Com a producte final en aquest bloc de contingut l'alumnat haurà de fer esquemes o resums i les activitats sobre l'aparell digestiu que trobaran a l'enllaç:
http://www.educa.jcyl.es/educacyl/cm/ zonaalumnos/tkPopUp?pgseed=116673294 0408&idContent=8333&locale=es_ ES&textOnly=false ññ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
L'APARELL DIGESTIU està format pel tub digestiu i per les glàndules digestives o annexes, encarregades de fabricar els sucs gàstrics que s'aboquen al tub digestiu i faciliten la descomposició dels aliments.

EL PROCÉS DIGESTIU consisteix a obtenir nutrients dels aliments, perquè l'organisme els pugui aprofitar.

Us deixo el següent video per poder entendre bé el funcionament de l'aparell digestiu humà. És curtet i entenedor.

APARATO DIGESTIVO - FUNCIONES Y PROCESOS : DOCUMENTAL COMPLETO

Edu365 La digestió

Edu365 Higiene, cura i salut de l'aparell digestiu.

Activitats de plàstica. Amb diferents materials pots fer el teu aparell digestiu.

# data[].attributes.attachment_link.description
L'APARELL DIGESTIU està format pel tub digestiu i per les glàndules digestives o annexes, encarregades de fabricar els sucs gàstrics que s'aboquen al tub digestiu i faciliten la descomposició dels aliments. EL PROCÉS DIGESTIU consisteix a obtenir nutrients dels aliments, perquè l'organisme els pugui aprofitar.

# data[].attributes.headline
MALALTIES INFECCIOSES I SISTEMA DE DEFENSA (I)

# data[].attributes.subject
MALALTIES INFECCIOSES I SISTEMA DE DEFENSA (I)

# data[].attributes.body
Els continguts que es treballaran en aquest bloc seran:

Els agents causant de les malalties infeccioses: agents patògens

Les malalties infeccioses

Les defenses de l’organisme.

Prevenció de les malalties infeccioses.

Els recursos didàctics emprats són:

Dossier de l’alumne: el-sistema-immunitari.pdf

Relació de pàgines web.

Presentacions en powerpoint

Projeccions audiovisuals.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A pesar de que la mortalidad por enfermedades infecciosas ha disminuido a escala global, las infecciones víricas y bacterianas siguen afectando de manera desproporcionada a las poblaciones más pobres del planeta.

La neumonía y la diarrea son causas importantes de muerte en niños pequeños, mientras que la sífilis es la principal causa de muertes fetales y perinatales. El VIH, la tuberculosis y la hepatitis viral están entre las principales causas infecciosas de muerte en adultos que viven en países de renta baja y media. Existen tratamientos para estas enfermedades devastadoras, pero hay numerosos retos asociados a su uso y eficacia, incluyendo el diagnóstico oportuno, la resistencia al medicamento, y el acceso a la atención médica. África subsahariana alberga el 70% de la población mundial que vive con VIH y la mayor carga de tuberculosis en el mundo. Aunque el tratamiento ha salvado muchas vidas, las dificultades para alcanzar, diagnosticar y tratar a muchos de los pacientes limita el control de estas enfermedades.

Las bacterias multirresistentes se encuentran en todas las regiones del mundo y se propagan fácilmente, lo cual las convierte en una de las amenazas más serias a la salud global. En las últimas décadas, las enfermedades infecciosas emergentes, especialmente aquellas causadas por virus emergentes como dengue, chikunguña y zika, representan una preocupación de salud pública cada vez mayor a nivel global. Prueba de ello es la crisis desencadenada por el SARS-CoV-2. Este coronavirus, responsable de la COVID-19, ha trasladado la amenaza de los virus emergentes a la primera línea de la investigación a nivel mundial.

Principales líneas de investigación

En ISGlobal, usamos nuestra experiencia para mejorar el diagnóstico y tratamiento de enfermedades virales y bacterianas, entender las causas de la resistencia a antibióticos, y encontrar nuevas maneras de acceder a poblaciones desatendidas en las siguientes áreas:

# data[].attributes.attachment_link.description
En ISGlobal usamos nuestra experiencia en esta área para mejorar el diagnóstico y tratamiento de las enfermedades infecciosas, entender las causas de la resistencia a los antibióticos y encontrar nuevos tratamientos para combatirlas En ISGlobal usamos nuestra experiencia en esta área para mejorar el diagnóstico y tratamiento de las enfermedades infecciosas, entender las causas de la resistencia a los antibióticos y encontrar...

# data[].attributes.headline
MALALTIES INFECCIOSES I SISTEMA DE DEFENSA (II)

# data[].attributes.subject
MALALTIES INFECCIOSES I SISTEMA DE DEFENSA (II)

# data[].attributes.body
La metodologia consistirà en:

Exploració de coneixements previs.

Caracterització dels agents patògens, de les malalties infeccioses, de les formes de defensa de l’organisme i de les formes de prevenció.

Els alumnes en grups cooperatius hauran de completar el dossier amb la informació obtinguda.

Posteriorment els alumnes han de comparar la informació recollida al seu dossier amb la informació presentada pel professor mitjançant el powerpoint.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El VIH, l'hepatitis, la meningitis, la pneumònia i altres malalties que s'investiguen a l'Hospital Sant Joan de Déu Barcelona tenen un aspecte en comú: són malalties infeccioses. Algunes es poden prevenir amb vacunes i, si no es diagnostiquen i tracten a temps, poden ser mortals.

Els microorganismes

Des que naixem, el nostre cos és colonitzat per milions de microorganismes. Alguns viuen en una simbiosi permanent a la pell, al tracte digestiu, a les vies respiratòries altes i en molts altres teixits de l'organisme.

Afortunadament la majoria d'aquests "microcolonitzadors" són beneficiosos i contribueixen a la nostra salut. Però també n'hi ha de patògens que ens provoquen infeccions. A l'Hospital Sant Joan de Déu Barcelona n'estudiem els dos tipus i com interaccionen.

Pel que fa als microorganismes patògens, els nostres esforços se centren en l'estudi dels bacteris causants de la pneumònia i la tos ferina amb diferents objectius:

Desenvolupar tècniques de diagnòstic ràpides i senzilles que ens permetin tractar com més aviat possible la infecció, perquè un diagnòstic precoç pot ser clau per a la supervivència de l'infant.

Estudiar els factors que predisposen a la infecció, com el mal ús dels antibiòtics, i les mesures que prevenen la infecció, com ara la vacunació.

Estudiar com podem prevenir la tos ferina en nadons mitjançant la vacunació a la mare durant l'embaràs.

La recerca dels microorganismes bons és més recent. Gràcies a la informació que ens aporten les tècniques de seqüenciació massiva, ara sabem que els microorganismes que colonitzen el nostre organisme depenen de diversos factors com, per exemple, si el part és per cesària o si és vaginal, o si el nadó és alimentat amb llet materna o artificial. La diferent composició d'aquests microorganismes o microbiota incideix en la nostra salut futura.

Els nostres investigadors estan estudiant com afecta aquests microorganismes el nostre estil de vida i com interaccionen els que són beneficiosos amb els patògens per reaccionar davant les infeccions i altres patologies.

La tuberculosi

Cada any 140.000 infants moren arreu del món a conseqüència de la tuberculosi. Encara que des de fa dècades tenim fàrmacs per tractar aquesta malaltia, es comercialitzen en pastilles, una formulació que resulta poc adequada per administrar a infants i difícil d'ajustar a la dosi que requereix cada pacient. Per això els nostres investigadors col·laboren en la recerca de noves formulacions més adequades per als patits pacients.

El VIH

Alguns adolescents fills de mares seropositives van contraure el virus del VIH en néixer, fa anys que s'estan medicant i hauran de continuar fent-ho durant la resta de la vida. A l'Hospital Sant Joan de Déu Barcelona estudiem quins efectes poden tenir a llarg termini aquests tractaments.

El citomegalovirus

Hi ha altres virus menys coneguts com el citomegalovirus, que si la mare l'adquireix durant l'embaràs pot causar greus seqüeles en el nounat. La més comuna, la sordesa. A l'Hospital Sant Joan de Déu treballem per detectar aquests casos com més aviat millor per prevenir complicacions i, també, per avançar en el tractament que reben aquests infants i millorar la seva qualitat de vida.

# data[].attributes.attachment_link.description
El VIH, l'hepatitis, la meningitis, la pneumònia i altres malalties que s'investiguen a l'Hospital Sant Joan de Déu Barcelona tenen un aspecte en comú: són malalties infeccioses. Algunes es poden prevenir amb vacunes i, si no es diagnostiquen i tracten a temps, poden ser mortals.

# data[].attributes.headline
MALALTIES INFECCIOSES I SISTEMA DE DEFENSA (III)

# data[].attributes.subject
MALALTIES INFECCIOSES I SISTEMA DE DEFENSA (III)

# data[].attributes.body
Per finalitzar aquest bloc temàtic es realitzarà al laboratiu un cultiu de bacteris.

# data[].attributes.attachment_link.title
como preparar un caldo de cultivo bacteriano