# data[].attributes.body
Katolsk hører til katolisismen og betyr opprinnelig "universiell, altomfattende eller allmenn".

(Halvorsen, 2018)

# data[].attributes.body
Den treenige Gud er oppfattningen om at Gud tre personer i ett vesen: Faderen (Gud), Sønnen (Jesus Kristus) og Den Hellige ånd.

(Elstad & Leivestad, 2018)

# data[].attributes.headline
Den stramme oppbyggningen av den katolske kirken

# data[].attributes.subject
Den stramme oppbyggningen av den katolske kirken

# data[].attributes.body
Det er ikke så mange organisasjoner som har en så fast oppbygning som den katolske kirken har. Den blir styrt etter stramme regler som kalles kirkeretten. I den katolske kirke har lederne stor makt. De viktigste lederne er biskopene og prestene, som har lovet å gi hele livet sitt til Gud og kirken. Det betyr blant annet at de ikke kan gifte seg og ha en familie, og de kan heller ikke ha seksuell omgang med noen. Dette kalles for sølibat. Paven er biskop i Roma og  kirkens øverste leder. Paven utnevner kardinalene, som er biskoper med svært viktige lederoppaver. Paven utnevner også biskopene. Da Jesus levde, valgt han tolv apostler til å være ledere av kirken. Tanken er at biskopene skal fortsette det arbeidet apostlene begynte på. En viktig oppgave biskopene har er å innvie nye prester i bispedømmet sitt. En innviet prest kan veilede menigheten, holde gudstjenester og utføre de sju sakramentene. I den katolske kirke er det bare menn som kan bli prester. Det er mange katolikker som er uenige med kirkeledelsen´s meninger om kvinnelige prester, og derfor blir det stadig diskutert. Også kravet om sølibat er det mye uenighet om i vår tid. Men siden det har vært en lang tradisjon i den katolske krike, er det vanskelig å gjøre om. Pavens stilling har det vært forskjellige tanker om. Et stort kirkemøte i 1869-1870 vedtok at paven ikke kan ta feil når han avgjør viktige spørsmål om den katolske troen.

(Holth & Kallevik, 2008, s. 34-35)

# data[].attributes.body
I den katolske kirke er det sju sakramenter. Gjennom sakramentene kan kirken gi frelsen fra Gud til det enkelte mennesket.

Dåpen:
Det første skaramentet er Dåpen. I den katolske krike er det vanlig å døpe et nyfødt barn. Når barnet blir døpt med vann, begynner livet som kristen.

Konfirmasjonene:
Konfirmasjonen er opprinnelig et kristent rituale som markerer overgangen fra barndom til voksenliv. De fleste konfirmasjoner blir som regel utført av biskoper. I Norge er flere ikke-religiøse konfirmasjonsritualer, for eksempel humanetisk konfirmasjon.

Nattverden:
Nattverden er det helligste av alle sakramentene for i nattverden gjennoplever de hva som skjedde da Jesus ble hengt på korset. Brødet og vinen blir forvandlet til Jesu legeme og Jesu blod.

Skriftemålet:
I den katolske kirke skal alle som har gjort noe galt fortelle det til en prest, for så å få Guds tilgivelse. En katolikk skal helst gå til skifte minst en gang i året.

Ekteskapet:
Når to personer lover hverandre kjærlighet og troskap, er det er tegn på Guds kjærlighet til verden, ifølge den katolske kirke. På den måten er ekteskap hellig og blir regnet som et sakrament. Den katolske kirke godtar ikke at et ektepar kan innføre en skilsmisse.

Presteinnvielsen:
I den katolsk ekirke er det nirskoper som innvier nye prester. Det er en viktig handling, for da får prester rett til å lede gudstjenester og utføre sakramenter.

Salvingen av syke:
Den katolske kirke sier at det som er alvorlig syke, trenger åndelig styrke og trøst. Derfor utfører de katolske prester en salving, hvor de tar olje på pannen, og lager en bønn for de syke.

(Holth & Kallevik, 2008, s. 36-37)
(Elstad, Aas & Thomassen, 2019)

# data[].attributes.body
Messen er den katolske gudstjenesten. For de katolikkene som tar troen sin på alvor, er det viktig å gå i messe. I en katolsk messe er det alltid natteverd, hvor nattverden står i sentrum. Hver søndag er det høymesse på formiddagen itillegg til vanlig gudstjeneste. De kristne tror at Jesus sto opp fra de døde på en søndag morgen, derfor er det høymesse hver søndag.

(Holth & Kallevik, 2008, s. 38-39)

# data[].attributes.body
Gjennom historien er stadig nye munekeordener og nonneordener blitt opprettet. Munker og nonner er mennesker som har valgt å leve på en helt annen måte en det som er vanlig i samfunnet. Munkene og nonnene kjennetegnes lett ved at de har på seg lange klær som enten er svart eller oranje. Både nonner og munker må avgi tre løfter som ikke er lett for vanlige å leve opp til.
1. å leve i livsfarlig fattigdom, det vil si uten privat inntekt eller eiendom.
2. å leve i sølibat.
3. å leve i absolutt lydighet overfor klosterens ledelse.
Dette er såpass harde krav at de som regel må ha en lang prøvetid, gjerne flere år, siden det er lov å ombestemme seg. De fleste munkene og nonnene i Norge kommer fra andre land.

(Holth & Kallevik, 2008, s. 40-41)

# data[].attributes.body
Tanken om hellige menn og kvinner står sentralt i den katolske kirke. Blandt de mange helgene er jomfru Maria. Hun er kvinnen til Josef, som også er en populær helgen. Jomfru Maria en blandt d ehelgene som står i en særstilling. Hun kan gjerne bli kalt Guds mor eller kirkenes mor. Maria har også hovedrollen i det første kapittelet i Lukasevangeliet. I flere katolske land står det både statuer og bilder av begge. Både byer og kirker er oppkalt etter helgener, itillegg er det minnedager for helgener hele året. De fleste yrker har sin egen skysthelgen. En skysthelgen er ne vernehelgen for en gruppe eller et område. Helgene er forbilder fordi har klart å fremheve Kristus på en overbevisende måte. De fleste ærede helegener har ofte blitt drept for sin tros skyld. Noen helgener har også levd et hellig liv eller utført mirakleler.

(Holth & Kallevik, 2008, s. 39)

# data[].attributes.body
Etter den andre verdenskrig var det i flere katolske miljø en uro over den store avstanden mellom kirken og den moderne verden. Mange katolikker ønsket en fornyelse. Pave Johannes 23. valgte å kalle inn til et krikemøte om fornyelsen av kirken. Det andre vatikankonsilet kom sammen i 1962 med deltakere fra hele verden, og avsluttet arbeidet i 1965. Da hadde de blit enige om mange ting. Mye av dette virker enda den dag idag. Her er noen av vedtakene:
1. Kirken er Guds folk, der alle, ikke bare prestene, må få være aktive deltakere i menighetene.
2. Kirken bør satse mer på dialog med andre religioner, det vil si smataler bygd på gjensidighet respekt.
3. Kirken bør innta en mer åpen holdning overfor andre kirkesmafunn, ikke bare si at "vi har rett, og dere har feil".
I ettertid har Den katolske kirke kommet fram til enighet om mange spørsmål med både den ortodokse kirke og den lutherske kirke. Gjennom gdoe personlige kontakter er det blitt bygd broer der det før var bitter splittelse.

(Holth & Kallevik, 2008, s. 42-43)

# data[].attributes.body
Store Noske Leksikon, (2018, 5. september), Katolsk, hentet fra https://snl.no/katolsk

Store Norske Leksikon, (2018, 20. februar), Treenigheten, hentet fra https://snl.no/treenigheten

Store Norske Leksikon, (2019, 10. september), Konfirmasjon, hentet fra https://snl.no/konfirmasjon

Holth, G. & Kallevik, K. (2008). Horisonter. Oslo: Gyldendal Undervisning