# data[].attributes.body
Magrethe har osteoporose og det man kan gøre for at forbygge forværring af sygdommen, det er at hun får tilpas mængder af fisk, mælkeprodukter, kalk, D-vitaminer og at hun kommer ud i solen.

Ruth har leddegigt, selv kan hun gøre meget for at leve et godt og aktivt liv.

Men gigten kan betyde, at Ruth – i hvert fald i perioder – må tilpasse Ruth daglige aktiviteter, så de bliver lettere at overkomme. Ruth skal være opmærksom på, at når hun har leddegigt er særligt udsat for åreforkalkning og blodpropper. Sund kost og motion, som gør Ruth forpustet og får pulsen op, nedsætter Ruth risiko for hjerte-kar-sygdomme.

# data[].attributes.body
Det er en betændelsesreaktion (inflammation) i leddene, der skyldes ændringer i immunsystemet. Der er opstår betændelse i leddene, som hæver, bliver varmt og gør ondt.  Leddegigt kaldes en autoimmun sygdom, fordi immunsystemet, der ellers beskytter os mod infektioner og andre sygdomme, begynder at opfatte raske celler i leddene som fremmede og derfor sender antistoffer ud for at angribe de raske celler. Leddegigt er kronisk, det betyder at du skal leve med det resten af dit liv. Leddegigt skal behandles medicinsk af en speciallæge. Omkring 50.000 mennesker i Danmark har leddegigt. Sygdommen kan ramme alle, men de fleste tilfælde er man fyldt omkring 40 år og to ud af tre er kvinder.

Ruth har leddegigt og det har hun haft siden at hun var meget ung. Nogle perioder giver sygdommen hende nogle store skavanker, hvor hun får smerter i hendes led og det har hun oftest om morgnen.
Hun har nogle ting som hun ikke kan pga sygdommen som f.eks. at det kan være svært at komme du af sengen, personlig hygiejne skal hun have hjælp til og klargøring af hendes morgenmad.
Ruth er meget belastet af leddegigten da der er mange ting hun ikke kan klare selv, som hun gerne ville - og at hun må nød til at være afhænglig af andre.

# data[].attributes.body
Når vi ånder ind, udvider musklerne brystet. Den primære åndedrætsmuskel er mellemgulvet. Denne kuppelformede muskel adskiller brystkassen fra maven. Når dets muskelfibre trækker sig sammen, trækkes mellemgulvet ned, og brysthulen forstørres. Intercostalmusklerne mellem ribbenene udvider også brysthulen ved at trække brystet op og udad. Når lungerne udvides, flyder luft ind. når vi ånder ud, slapper mellemgulvet og Intercostalmusklerne af og vender tilbage til hvileposition.

# data[].attributes.body
Hjertet er den allervigtigste muskel i kroppen, det ligger imellem lungerne og oftest lige under brystbenet.
Hjertet har 4 kamre, to forkamre og 2 hjertekamre

# data[].attributes.body
Kroppen på dette billede, viser samspillet mellem overfladiske og dybe muskler.

Der er mere end 620 muskler i ens krop som vi selv kan kontrollere, de er meget nødvendige for bevægelserne, men også bare for at sidde eller stå.

Muskler kan kun trække sig sammen eller slappe af når vi bevæger os rundt så aktiveres der forskellige muskler på hver sin side af leddet og så trækker det i nogle forskellige bevægelsesretninger.

F.eks. lårmusklen på benet gør det muligt at strække benet, hvor hasemusklen på bagsiden af låret gør det muligt at bøje knæet.

# data[].attributes.body
Knoglebrud opstår typisk ved et fald, der findes rigtig mange forskellige former for brud, noglegange kan de også være med åbne sår.
Et brud vil sige at knoglen er brækket, bruddet kan inddeles efter belastingens størrelse i lav- og højenergi knoglebrud.

# data[].attributes.headline
Jeg kan undersøge viden om livsstilsygdomme

# data[].attributes.subject
Jeg kan undersøge viden om livsstilsygdomme

# data[].attributes.body
De tre knogler som udgør skulderleddet, det er kravebenet, skulderbladet og overarmsknoglen.
Skulderen har 2 led som samarbejder for at sikre armens bevægelser.

# data[].attributes.headline
Jeg kan forklare, hvordan kroppen normalt fungerer.

# data[].attributes.subject
Jeg kan forklare, hvordan kroppen normalt fungerer.

# data[].attributes.headline
Jeg kan forklare, hvordan kroppen er opbygget - organer og basale funktioner.

# data[].attributes.subject
Jeg kan forklare, hvordan kroppen er opbygget - organer og basale funktioner.

# data[].attributes.body
Det er knogleskørhed.
Man får knogleskørhed ved at knoglerne afkalkes rigtig meget så de til sidst bliver "skøre"
Hvis man har knogleskørhed kan knoglerne brække ved at gøre de mest almindelige hverdags ting som f.eks at støvsuge.
Hvis man er fysisk aktiv som ung og får nok kalk og d vitamin i vores kost er der mindre chance for knogleskørhed når man bliver ældre.
Sygdommen osteoporose/knogleskørhed kan fåes uden der er nogle bivirkninger derfor vil man kunne gå med sygdommen uden at vide noget.

Magrethe har Osteoporose og har ingen symptomer på at have sygdommen, men hun er glad for at have Ruth til at støtte hende i hendes dagligdag.

# data[].attributes.body
Der er tre typer af muskler
- indvoldsmuskler
- hjertemuskel
- skeletmuskler

Indvoldsmuskler: findes blandt andet i tarmene.
Musklerne i tarmene arbejder for at skubbe maden videre gennem tarmen.
Bevægelsen kaldes peristaltik.

Hjertemusklen:
Det er blanding mellem involdsmuskler og skeletmuskler.
Der er ingen kontrol over hjertemusklen, hjertet slår uden vi tænker over det.

Skeletmuskler:
Sidder fast på knoglerne via sener.
Deres funktion er f.eks at det sørger for at vi kan bevæge os rundt.
De er også med til at vi kan holde varmen, da de medvirker i varmeproduktionen.

Der er både dynamisk og statisk muskelarbejde.
Når musklen arbejder statisk, så er den hele tiden spændt hvor imod hvis musklen arbejder dynamisk så trækker musklen sig sammen og slapper af.
Derfor bliver affaldstoffer også hurtigere fjernet fra musklerne.

# data[].attributes.body
Der hvor to knogleender støder sammen, er der et led.
Leddene er kroppens hængsler og de gør at vi kan bevæge os rundt.

Led inddeles i:
Kugleled: som har stor bevægelighed i alle retninger. F.eks hofteled.
Hængselled: med bevægelse i to retninger.
Drejeled: hvor der kan foretages drejebevægelser i knoglens længderetning,
Glideled: som kun giver mulighed for ringe bevægelse, fx
knoglerne i hånden og i foden.

Leddene er inddelt i ægte og uægte led. Uægte led er kendetegnet for at der er for lidt bindevæv eller en bruskskive mellem knoglerne
Ægte led er kendetegnet ved at der er brusk på knogleenderne for at beskytte knoglerne imod slid.
Der er væske inde i leddet for at leddene ikke bliver overstrakte, hvis ens ledbånd bliver strakt for meget kan der risikeres at leddene bliver slappe.

# data[].attributes.body
I kroppen har vi 206 knogler som bliver kaldt skelettet.
Der er tre typer knogler, der er rørknogler, flade knogler og uregelmæssige knogler.
Rørknogle: Formen gør dem egnede til at danne lemmerne.
Flad knogle:
Danner vægge i skelettets hulrum.
Uregelmæssig knogle:
Det er knoglerne i rygsøjlen.