# data[].attributes.body
1. Klicka dig in på sidan, klicka därefter på "vad är EU"? Svara med två meningar

2. Klicka på "Vad gör EU"? Svara med två meningar

3. Klicka på "Du i EU", ge exempel på hur du kan påverkas av EU.

4. Scrolla dig längst ner på sidan, titta på filmen "Så funkar EU".

# data[].attributes.attachment_link.description
Vad gör EU? Hur blir en EU-lag till? Hur påverkas Sverige av EU? Sveriges riksdags EU-information förklarar hur EU fungerar och hur EU och Sverige hänger ihop.

# data[].attributes.body
1. Hur startade EU?
2. Vad handlade samarbetet om då?
3. Vad hände 1958?
4. Vad hände 1967?
5. Vad hände 1999?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Europeiskt samarbete i över 60 år

1. Startsida

2. Vad är EU?

3. Medlem i EU

4. EU:s historia

Historien om EU inleds några år efter andra världskriget. Då började sex europeiska länder att samarbeta om produktionen av kol och stål. Över 60 år senare har Europeiska unionen 27 medlemsländer som samarbetar om bland annat fri rörlighet för varor, tjänster, personer och kapital.

EU genom åren

Första byggstenen är Europeiska kol- och stålgemenskapen 1952.

Samarbete kring jordbruk och handel startar 1958.

En inre marknad för varor, tjänster, personer och kapital blir verklighet 1993.

1999 startar den ekonomiska och monetära unionen (EMU).

Eurosedlar och mynt börjar användas i euroländerna 2002.

EU-ländernas nationella parlament får större inflytande i EU-politiken 2009.

EU i backspegeln

1 / 8

Startskottet för det som ska bli EU går 1952 när Belgien, Frankrike, Italien, Luxemburg, Nederländerna och Västtyskland startar den Europeiska kol- och stålgemenskapen. Här sätter den franske utrikesministern Robert Schuman sin signatur på ländernas avtal. Foto: Europeiska unionen.

Det europeiska samarbetet utvecklas under 1960-talet. Nya regler för samarbetet, det så kallade Fusionsfördraget, signeras av medlemsländerna. När reglerna börjar gälla 1967 får samarbetet namnet Europeiska gemenskaperna (EG). Foto: Europeiska unionen / Karel van Milleghem.

Sedan 1979 väljs Europaparlamentets ledamöter i direktval i medlemsländerna. Tidigare utsågs de av ländernas nationella parlament. 1985 renoveras Europaparlamentets plenisal i franska Strasbourg för att ledamöter från nya medlemsländer ska få plats. Foto: Europeiska unionen.

EU:s inre marknad för varor, tjänster, personer och kapital blir verklighet 1993 när EU-fördraget börjar gälla. Intresset är stort när EU-ländernas stats- och regeringschefer håller ett extrainsatt möte i Europeiska rådet. Foto: Europeiska unionen / Christian Lambiotte.

EU:s politikområden

Genom flera så kallade utvidgningar har antalet medlemmar i EU ökat till dagens 27 medlemsländer. Den största utvidgningen hittills sker 2004 då tio nya länder blir medlemmar. Vid en ceremoni utanför Europaparlamentet i franska Strasbourg hissas ländernas flaggor. Foto: Europeiska unionen.

Medlem i EU

Reglerna för hur EU ska fungera, fördragen, har ändrats flera gånger. Senast var 2009 genom det så kallade Lissabonfördraget. Här är Sveriges dåvarande statsminister Fredrik Reinfeldt, Polens president och premiärminister, EU-kommissionens ordförande och Europaparlamentets talman vid en ceremoni för de nya reglerna. Foto: Europeiska unionen.

EU:s lagar och regler

Genom en ändring i EU:s fördrag 2009 får EU-ländernas nationella parlament en ny roll: att pröva om EU:s lagförslag ska beslutas av EU eller av medlemsländerna själva. I Sverige prövar riksdagen förslag till nya EU-lagar. Foto: Lubbe Garell / Riksdagsförvaltningen.

Riksdagen prövar EU-lagar

Från 2013 när Kroatien blev medlem och fram till 2020 hade EU 28 medlemsländer. Men 2016 höll Storbritannien en folkomröstning där väljarna röstade nej till fortsatt medlemskap. Landet lämnade EU i januari 2020. Här skriver EU-kommissionens ordförande Ursula von der Leyen på avtalet om utträdet. Foto: Europeiska unionen.

Medlem i EU

Från fredsprojekt till gemensam marknad

EU:s historia börjar strax efter andra världskriget. För att säkra freden i Europa startar sex länder ett samarbete om kol- och stålproduktion. Drygt 60 år senare har EU 27 medlemsländer. De har skapat en gemensam marknad för varor och tjänster och där EU-medborgarna fritt kan flytta mellan länderna för att arbeta och studera.

Storbritannien blev 31 januari 2020 första land att lämna EU. Här är avtalet om Storbritanniens utträde, signerad av EU-kommissionens ordförande Ursula von der Leyen och Europeiska rådets ordförande Charles Michel. Foto: Europeiska unionen.

Gemensam marknad för kol och stål

1952 läggs den första byggstenen till dagens EU. Belgien, Frankrike, Italien, Luxemburg, Nederländerna och Västtyskland skapar en gemensam marknad för kol och stål: Europeiska kol- och stålgemenskapen. Produktionen kontrolleras av en överstatlig myndighet och ett av syftena är att förhindra kapprustning mellan länderna som nyligen varit med om andra världskriget.

Gemenskapen skulle förhindra kapprustning.

Jordbruk och handel i EEG

I slutet av 1950-talet får samarbetet mellan de sex länderna namnet Europeiska ekonomiska gemenskaperna (EEG). Reglerna för hur samarbetet ska fungera samlas i två avtal, EEG-fördraget och Euratomfördraget, som börjar gälla 1958. EEG-fördraget kommer senare att kallas EUF-fördraget, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Samarbetet omfattar jordbrukspolitik, handelspolitik och fredlig användning av kärnkraft. Inom EEG startar också diskussionerna om målsättningen för handelspolitiken: en gemensam inre marknad med fri rörlighet över gränserna för varor, tjänster, personer och kapital.

Fördrag

EU:s fördrag är de avtal som EU-länderna har kommit överens om och som beskriver hur samarbetet ska fungera. Avtalen beskriver bland annat EU:s mål, EU-institutionernas roll och vilka frågor EU ska arbeta med. Fördragen har ändrats flera gånger genom åren.

EU:s lagar och regler

EG och val till Europaparlamentet

1967 börjar samarbetet kallas Europeiska gemenskaperna (EG) och samtidigt ändras reglerna för hur samarbetet ska fungera rent praktiskt. Under några årtionden framåt genomgår EG stora förändringar. Samarbetet utvidgas genom att flera länder ansluter sig. Länderna börjar också samarbeta i allt fler frågor, till exempel utrikes- och säkerhetspolitik samt rättsligt samarbete. 1979 får EU-medborgarna för första gången välja sina ledamöter till Europaparlamentet i direktval i medlemsländerna. Innan dess var det de nationella parlamenten i medlemsländerna som utsåg ledamöterna.

1979 får EU-medborgarna för första gången rösta i val till Europaparlamentet.

Inre marknad blir verklighet

1993 är det återigen dags för namnbyte. Samarbetet börjar då kallas Europeiska unionen (EU) och reglerna för unionen samlas i ytterligare ett fördrag, det så kallade EU-fördraget. Den verksamhet som ingick i EG finns kvar, men som en del av EU. Samtidigt blir den inre marknaden för varor, tjänster, personer och kapital verklighet. EU-länderna har kommit överens om över 200 nya lagar för att den inre marknaden ska bli verklighet.

Över 200 lagar krävdes för att EU:s inre marknad skulle bli verklighet.

EU:s politikområden

Utvidgning, valutaunion och första utträdet

Från mitten av 1990-talet och fram till 2013 växer EU, genom så kallade utvidgningar, från 12 till som mest 28 medlemsländer. Reglerna för hur EU ska fungera uppdateras vid flera tillfällen och fler frågor läggs till listan över EU-ländernas samarbete, till exempel ekonomisk politik. 1999 inför EU den ekonomiska och monetära unionen (EMU) med den gemensamma valutan euro. Genom EMU ska EU-länderna samordna sin ekonomiska politik. Euron införs först som en elektronisk valuta och under 2002 kommer eurosedlar och mynt. Idag har 19 av EU-länderna euro som valuta. Sverige deltar inte i eurosamarbetet. År 2020 blev Storbritannien det första självständiga landet som lämnade EU-samarbetet. Därmed blev antalet medlemsländer 27 igen.

19 av EU-länderna har euro som valuta.

Ny roll för EU-ländernas parlament

2009 upphör EG att existera. Det innebär att den verksamhet som tidigare ingick i EG istället omfattas av EU. Samtidigt får de nationella parlamenten i EU större inflytande i EU-politiken. Genom en ändring i EU:s fördrag får de nationella parlamenten en ny roll: att pröva om EU:s lagförslag ska beslutas av EU eller av medlemsländerna själva. Tanken är att beslut om nya lagar ska ske på den mest effektiva politiska nivån, så nära medborgarna som möjligt. Formellt kallas det att EU:s beslut ska respektera subsidiaritetsprincipen.

EU-ländernas parlament fick större inflytande 2009.

Riksdagen prövar EU-lagar

Viktiga år i EU:s historia

Kol- och stålsamarbete

Belgien, Frankrike, Italien, Luxemburg, Nederländerna och Västtyskland bildar Europeiska kol- och stålgemenskapen.

EEG

Samarbetet får namnet Europeiska ekonomiska gemenskaperna (EEG) och länderna samarbetar kring jordbrukspolitik, handelspolitik och fredlig användning av kärnkraft.

EG

Samarbetet får namnet Europeiska gemenskaperna (EG).

Val till Europaparlamentet

I juni 1979 får EU-medborgarna för första gången välja ledamöter till Europaparlamentet genom direktval i medlemsländerna. Tidigare utsågs ledamöterna av medlemsländernas parlament.

EU och den inre marknaden

Europeiska unionen (EU) bildas, som omfattar EG. En gemensam inre marknad för varor, tjänster, personer och kapital skapas inom EU.

EMU och euro

Den ekonomiska och monetära unionen (EMU) med den gemensamma elektroniska valutan euro införs.

Eurosedlar och mynt

Eurosedlar och mynt införs i tolv av EU-länderna.

Ny roll för EU-ländernas parlament

EU ersätter EG, som upphör att existera. De nationella parlamenten i EU-länderna får en ny roll: att pröva om EU:s lagförslag ska beslutas av EU eller av länderna själva.

Europadagen 9 maj

Den 9 maj 1950 lade den franske utrikesministern Robert Schuman fram Schuman-planen om att Tyskland och Frankrike skulle samarbeta i produktionen av kol och stål. Andra länder i Europa välkomnades att delta i samarbetet. Syftet var att bygga upp industrin efter andra världskriget och hindra militär upprustning. Europadagen firas den 9 maj till minne av Robert Schumans deklaration, som blev startskottet för dagens EU.

Europadagen på Europeiska unionens webbplats

Du kanske också vill veta mer om...

# data[].attributes.attachment_link.description
EU:s historia börjar efter andra världskriget. Då började sex europeiska länder samarbeta om kol och stål. Sedan dess har samarbetet utökats och blivit EU.

# data[].attributes.body
Titta på filmen (2min) Ge exempel på hur riksdagen arbetar med EU frågor

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Granskar EU:s idédokument

Den svenska riksdagen och de andra EU-ländernas nationella parlament kan redan på ett tidigt stadium sätta sig in i EU-dokument, alltså det som senare ska bli färdiga förslag på EU-lagar. Det beror på att EU-kommissionen, den EU-institution som föreslår nya EU-lagar, skickar alla sina dokument till parlamenten. Exempel på sådana EU-dokument är de så kallade grön- och vitböckerna, där EU-kommissionen berättar om idéer, tankar och kommande åtgärder.

Granskningen avslutas med debatt i kammaren.
Riksdagen granskar EU-dokument
Prövar om EU ska ta beslut om nya lagar

När EU-kommissionen har tagit in synpunkter från både EU-länder och andra EU-institutioner skickar kommissionen ut ett EU-förslag, alltså ett färdigt förslag på ny EU-lag. Då har riksdagen och de andra EU-ländernas parlament en viktig uppgift. De ska bedöma om beslutet om lagen bör fattas av EU eller av EU-länderna själva. Enligt EU:s regler ska EU nämligen inte ta beslut om ett EU-förslag om lagen ifråga kan förväntas ge samma resultat om beslutet tas av EU-länderna själva, i Sverige till exempel.

Den svenska riksdagen kontrollerar varje färdigt lagförslag som EU-kommissionen skickar. Den här prövningen kallas subsidiaritetsprövning och sker i det utskott i riksdagen som ansvarar för politikområdet ifråga. Till exempel prövas förslag på miljölagar i miljö- och jordbruksutskottet. Om riksdagen anser att EU inte bör ta beslut om EU-förslaget skickar riksdagen sina synpunkter till EU-kommissionen i ett så kallat motiverat yttrande.
Riksdagen prövar EU-lagar
Beslut nära medborgarna

Enligt EU:s regler, de så kallade fördragen, ska beslut om nya lagar tas så lokalt och så nära medborgarna som möjligt. Tanken med det här är att värna EU-ländernas möjlighet till egna beslut. Formellt kallas det att EU:s beslut ska respektera subsidiaritetsprincipen.

Kan se till så att EU-förslag omprövas

Om tillräckligt många av EU-ländernas parlament anser att EU inte ska ta beslut om ett lagförslag varnas EU-kommissionen. När EU-kommissionen får en varning måste den ompröva, alltså överväga att förändra, EU-förslaget. Varningssystemet har olika nivåer beroende på hur många parlament som står bakom varningen.

Kontrollerar regeringens EU-politik

Regeringen ska ha riksdagens stöd.

Även i samband med toppmöten i Europeiska rådet, som samlar EU-ländernas stats- och regeringschefer, träffar regeringen riksdagen. Det vanliga är att statsministern kommer till EU-nämnden inför möten i Europeiska rådet och sedan till riksdagens kammare för att återrapportera från mötena.

Att kontrollera hur regeringen och myndigheterna sköter sitt arbete, däribland regeringens EU-politik, är en av riksdagens viktigaste uppgifter. Det kallas för riksdagens kontrollmakt.

EU-nämnden träffar regeringen

När regeringen stämmer av sin EU-politik med riksdagen sker det i riksdagens EU-nämnd, som består av ledamöter från riksdagens alla partier. Det går till så att den minister som ska delta i ministerrådets möte kommer till EU-nämnden för att diskutera vilken åsikt Sverige ska föra fram i EU-förhandlingarna. Regeringen måste inte följa EU-nämndens rekommendationer, men om den inte gör det kan det leda till att riksdagen förlorar förtroendet för regeringen.

EU-nämnden träffar också statsministern inför och efter toppmöten i Europeiska rådet.
EU-nämnden på riksdagens webbplats
Ser till att EU-lagar införs i Sverige

När ministerrådet och Europaparlamentet har fattat beslut om en ny EU-lag måste den ofta införas i EU-ländernas lagstiftning för att börja gälla. Det är riksdagen som ansvarar för att införa EU-lagarna i Sverige. Det går till på ungefär samma sätt som när riksdagen beslutar om lagar som har sitt ursprung i Sverige: regeringen kommer med ett lagförslag, utskotten arbetar med förslaget och kammaren fattar beslut om att införa den nya lagen.
Beslutar om lagar på riksdagens webbplats
Träffar EU-ländernas parlament

Riksdagen samarbetar på olika sätt med de nationella parlamenten i de andra EU-länderna och med Europaparlamentet, som består av ledamöter som valts i EU-länderna. Bland annat deltar ledamöter från den svenska riksdagen i konferenser om exempelvis utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik samt finanspolitik. Riksdagens EU-nämnd deltar i konferensen COSAC, som består av EU-nämndens motsvarigheter i de andra EU-ländernas nationella parlament.

Riksdagens roll i EU

Enligt EU:s fördrag, som kan liknas vid ett lands grundlag, ska riksdagen och de andra EU-ländernas nationella parlament bidra till att EU fungerar på ett bra sätt. Bland annat ska riksdagen

ta del av nya EU-idéer och lagförslag

bedöma om EU-lagar ska beslutas av EU eller av EU-länderna själva

vara med och utvärdera EU:s politik på det rättsliga området

vara med och påverka när EU ändrar i fördragen

samarbeta med andra EU-länders parlament och Europaparlamentet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Den svenska riksdagen och de andra EU-ländernas nationella parlament kan redan på ett tidigt stadium sätta sig in i EU-dokument, alltså det som senare ska bli färdiga förslag på EU-lagar. Det beror på att EU-kommissionen, den EU-institution som föreslår nya EU-lagar, skickar alla sina dokument till parlamenten.

# data[].attributes.body
Klicka på länken här ovan. Titta på valresultatet
1. Hur stort var valdeltagandet i Mora?
2. Vilket parti fick flest röster?
3. Gradera 1-4e plac
4. Jämför med resultatet i landet. Stämmer din kommun överens med övriga Sverige? https://valresultat.svt.se/2019/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
EU Val

Slutresultat

Uppdaterad 29 maj 2019 14.08

Slutresultat för Mora kommun

Valdeltagande: 51,6% +6,5 Antal röster: 8 236 Antal ogiltiga röster: 63 Räknade distrikt: 13 av 13* * Inklusive ett uppsamlingsdistrikt där bland annat sena poströster räknas.
Källa: Valmyndigheten

Alla valdistrikt i Mora

Resultat i europaparlamentsvalet per kommun

Alla valresultat kommer från Valmyndigheten. På deras webbplats kan du läsa allt om hur det svenska valsystemet fungerar. Vill du läsa nyheter om valet gör du det på SVT:s valsajt.

# data[].attributes.body
1. Klicka på länken
2. Vilka partier fick flest röster? (samlingspartier/färger)
3. Jämför svenska folkets röstande med resultatet hela EU. Stämmer Sveriges röster överens med övriga EU?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Beräkningar: Information sammanställd av Kantar med tillgängliga nationella beräkningar eller röstsiffror som är resultatet av valen och som publicerats i ett visst medlemsland efter det att omröstningen har avslutats, baserat på välkända och tillförlitliga nationella prognosinstitut.

Prognos: Europaparlamentets prognos är en uppskattning av dess sammansättning som resultat av valen, sammanställd av Kantar med sammanställd information från tillgängliga valresultat, beräkningar eller vallokalsundersökningar som publiceras i medlemsländerna efter det att omröstningen har avslutats. Utan förbindelse angående sammansättningen av det nyvalda parlamentet baseras prognosen på strukturen för det utgående parlamentet.

Preliminärt: Sammansättningen av Europaparlamentet baserad på tillgängliga preliminära eller slutliga nationella resultat som publiceras efter omröstning har avslutats i alla medlemsländer, baserat på strukturen i det utgående parlamentet.

Preliminära resultat: Första resultat enligt vad som presenteras av medlemslandets officiella valmyndighet baserat på procent av röster som räknats.

Slutliga resultat: Resultat som publicerats av medlemslandets officiella valmyndigheter efter det att alla röster har räknats.

Officiella resultat: Slutgiltiga resultat enligt vad som tillkännagetts av medlemslandets officiella valmyndigheter och bekräftats av den nationella lagstiftande församlingen.

Konstituerande plenarsammanträde: Resultat som tillkännages officiellt av det nyligen valda Europaparlamentet efter granskning av ledamöternas lämplighet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Start | Resultat av Europaparlamentsvalet 2019 | Europaparlamentet

# data[].attributes.attachment_link.description
Beräkningar: Information sammanställd av Kantar med tillgängliga nationella beräkningar eller röstsiffror som är resultatet av valen och som publicerats i ett visst medlemsland efter det att omröstningen har avslutats, baserat på välkända och tillförlitliga nationella prognosinstitut.