# data[].attributes.body
2012. gadā 86% bija norvēģi . Ārzemnieku vidū (710 tūkstoši) 40% bija imigranti no Eiropas (lielākoties visi poļi, lietuvieši, albāņi), Ziemeļamerika un Austrālija. Atlikušie 60% ir no Āzijas un Āfrikas (somālieši, arābi, pakistāni, vjetnamieši, filipīnieši, Šrilankas iedzīvotāji). Arī Norvēģijā dzīvo sāmu (aptuveni 40 tūkstoši cilvēku, precīzi aprēķini ir grūti ), Kvenu (norvēģu somu) un romus .

# data[].attributes.body
Norvēģijā dominē darba vecuma iedzīvotāji vecumā no 16 līdz 67 gadiem. Vīriešu skaitliskais pārākums ir mazs un to aizstāj sievietes pārsvarā no 55 līdz 59 gadiem. Šis faktors ir raksturīgs vairākām ziemeļu valstīm.

# data[].attributes.body
Visa valsts ir ārkārtīgi kalnaina; tas veido milzīgu augstieni, kas sastāv no gneša , granīta un citiem arheoloģijas un paleozoikas periodiem; austrumu daļā tas ir iegremdēts ar lielām ielejām , un rietumu un ziemeļu daļā tas ir dziļi fjords iekšzemes iekšienē . Daudzās vietās kalniem ir noapaļota forma, un ainava lielākoties skar lielu viļņojošu plato , kur ielejas un līči šķiet tikai nelielas plaisas.

# data[].attributes.body
Unitārā parlamentāra konstitucionālā monarhija

# data[].attributes.body
Norvēģijas valoda ( būkmols un jaunnorvēģu vārda), dažās pašvaldībās sāmu valoda

# data[].attributes.body
Norvēģijas krona (NOK)

# data[].attributes.body
Norvēģija ir viena no tām retajām pasaules valstīm, kurā patiešām ir visi četri gadalaika. Tas, protams, nenozīmē, ka aktivitātes brīvā dabā gadalaiku dēļ tiek ierobežotas.

# data[].attributes.body
Svalbāras klimatu ietekmē divas okeāna straumes — Rietumšpicbergenas straume, kas ir Golfa straumes galējais ziemeļu atzars ar salīdzinoši siltu ūdeni un plūst gar arhipelāga rietumu un ziemeļu daļu, un Austrumšpicbergenas straume, kas nes auksta ūdens masas no Ziemeļu Ledus okeāna un plūst starp arhipelāgu un Franča Jozefa Zemi.

# data[].attributes.body
1 Janvāris | Jaungada diena
21 Janvāris | Princeses Ingrīdas Aleksandras Dzimšanas Diena
6 Februāris | Sāmu tautas Diena
14 Februāris | Valentīna Diena
21 Februāris | Karaļa Haralda dzimšanas diena
1 Maijs | Darba svētki
8 Maijs | Atbrīvošanas no fašizma diena 1945
17 Maijs | Konstitūcijas diena, Norvēģijas Valsts svētki
7 Jūnijs | Ūnijas Likvidēšanas Diena ar Zviedriju 1905
4 Jūlijs | Karalienes Soņas dzimšanas diena

# data[].attributes.body
Ziemeļbriedis ir viens no norvēģu tradicionālajiem Ziemassvētku ēdieniem. Ziemeļbriedi, kas daudzās valstīs tiek uzskatīts par vienu no Ziemassvētku simboliem, Norvēģijā pasniedz svētku pusdienās. Ziemeļbrieža, līdzīgi kā brieža gaļai, ir lieliskagarša, tā ir maiga, ļoti liesa un pildīta ar E vitamīnu un Omega-3 taukskābēm.

# data[].attributes.body
Oslo ir Norvēģijas ekonomiskais, tirdzniecības, banku, rūpniecības un kuģniecības centrs. Pilsēta ir nozīmīgs jūrniecības un jūras tirdzniecības centrs Eiropā. Oslo atrodas daudzi lielie jūrniecības uzņēmumi, no kuriem daži ir vieni no lielākajiem kuģniecības, kuģu aģentu un jūras apdrošināšanas brokeru uzņēmumiem pasaulē.

# data[].attributes.body
Norvēģija ir dzimtene daudziem dižiem rakstniekiem, piemēram, Henrikam Ibsenam, Knutam Hamsunam un Sigridai Unsetei. Komponists Edvards Grīgs un mākslinieks Edvards Munks arī bija norvēģi. Norvēģijā 1990. gadu sākumā radās pasaulē lielu atpazīstamību guvusī Norvēģijas melnā metāla kustība. Pasaules arhitektūras vēsturē īpašu vietu ieņem norvēģu stāvkoku baznīcas.

# data[].attributes.body
Dzimis Norvēģijas karaļu rezidencē Skaugumā un ir pirmais karalis, kas dzimis Norvēģijā pēc 1370. gadā dzimušā Olafa IV. Haraldam V ir divas māsas — Ragnhilda un Astrīda. Haralds V dzimis 1937. gada 21. februārī) ir Norvēģijas karalis. Sācis valdīt pēc tēva karaļa Ūlava V nāves 1991. gadā.

# data[].attributes.body
Norvēģu dabai raksturīgi fjordi, kas ir gari, šauri jūras līči. Garākais ir Sognefjords, kas stiepjas 205 km iekšzemē. Ir plakankalnes, augsti kalni un meži. Augstākais kalns ir Galhēpigens (2469 m), kas ir arī augstākā virsotne Skandināvijā. Lielākais ledājs ir Justedālsbēens (platība 485 km²). Garākā upe ir Glomma (621 km).

# data[].attributes.body
Norvēģijas karogs ir viens no Norvēģijas oficiālajiem valsts simboliem. Oficiāli pieņemts 1821. gada 13. jūlijā.

# data[].attributes.body
oficiāli Norvēģijas Karaliste, ir valsts Ziemeļeiropā, kura aizņem Skandināvijas rietumu daļu. Visgarākā robeža ir ar Zviedriju austrumos (1619 km), bet pašos ziemeļos tā robežojas arī ar Somiju (727 km) un Krieviju (196 km).