# data[].attributes.body
Becoming Interactive Designer

Mulighed og nødvendighed

Fravalg af faglighed

Everlearning

(plasticitet/nysgerrighed)

Designproces

Design Thinking

Design Sprint

# data[].attributes.body
Hvad er tværfaglige kompetencer set fra vores uddannelse/områdes perspektiv?

# data[].attributes.body
Hvordan lærer vi de studerende at være tværfaglige?

# data[].attributes.body
Hvilke muligheder/potentialer (lavthængende frugter) ser vi?

# data[].attributes.body
Hvilke udfordringer (organisatoriske såvel som didaktiske) er der ift. at arbejde med tværfaglighed?

# data[].attributes.body
Hvad har vi behov for – fx opkvalificering?

# data[].attributes.body
Vi lærer dem at blive tværfaglige fx
- konsekvent gruppearbejde og introduktion til det at arbejde i grupper med respekt for hinandens forskellighed
- ved at fotojournalisterne går et semester sammen journalisterne
- at de på efterfølgende semestre laver projekter sammen
- at vi lærer journalisterne at fotografere - ikke kun for at kunne det, men også for at gøre dem skarpere i at kommunikere om billeder med fotografer
- at de bliver introduceret til at formidle data fx via explainers og infografik, så de senere kan kommunikerer med andre fagligheder om det
- at de møder andre fag undervejs: Foto, mediejura, Journalistikken i samfundet, Innovation X, Samfundsfag, økonomi osv.

# data[].attributes.body
Træning i teams - gruppearbejde, gruppeprocesser - samarbejdsevne

Ledelse og selvledelse - evnen til at forstå sig selv i andre sammenhænge, som modtager af ledelse og som leder for andre - og ledelse af dig selv  (et modul på 7. semester)  ledelse- og selvledelseskompetence (herunder life design, og business model canvas)

Akademisk metode og medieforståelse (1. semester)

Samfundsfag (hjælpedisciplin

Konceptudvikling - ideudvikling, kreativitet.

Design thinking, NABC metoder

Mediejura og etik

Cross media - inkluderer en forholden sig til andre medieformer og udtryk end video og tekst

selvvalgt projektopgave

# data[].attributes.body
Skemalægning på tværs af uddannelser

# data[].attributes.body
Da vi er en projektlederuddannelse, er der elementer af tværfaglighed og tværprofessionalitet i næsten alle vores forløb.

# data[].attributes.body
At vi starter med at bruge undervisere på tværs af uddannelserne. Vi har mange af de samme fag/emner, men med forskellige vinkler.

# data[].attributes.body
Skemaplanlægning på tværs af uddannelser

# data[].attributes.body
Tror mere vi har behov for at ledelsen prioriterer dette

# data[].attributes.body
- Hvem har behovet? Kan og skal vi skabe det?
- Vi har i forvejen svært ved at nå kernekompetencerne på uddannelsen. Så hvordan nå endnu et lag - som ikke er kernekompetencer???
- mangel på fælles begrebsapparat

# data[].attributes.body
Vi har brug for succeser. Så ja tak til forslaget om at prøve det i det små - så vi prøver, hvad der virker.

# data[].attributes.headline
Bud på definitioner af fagligheder og disciplinariteter

# data[].attributes.subject
Bud på definitioner af fagligheder og disciplinariteter

# data[].attributes.body
Den letlæste udgave af et sammenrend af forskningsartikler: https://medium.com/we-learn-we-grow/what-is-transdisciplinary-13c16eacf57d

# data[].attributes.body
- At man udvikler/gennemfører forskningsprojekter sammen med andre fagligheder
- At man inddrager andre fagligheder i dele af projekt, eks forståelse af et problem, udvikling af løsninger etc.

Ad. 2: Hvordan lærer vi de studerende at være tværfaglige?
Jeg har ændret spørgsmålet til:
Hvordan søger/øger vi tværfaglighed i forskningen?
Ved at inddrage forskellige fagligheder /
- i hele forskningsprojekter eller dele af projekter eks. anskue en problemstilling fra flere forskellige fagligheder
- i forskningsartikler eks. eksperiment med visualisering i undervisning på journalistuddannelsen blev til et paper mellem en forsker og en underviser
- i udvikling/gennemførelse af undervisning (ved ikke om det forekommer på DMJX, men det gør det andre steder eks. AAU, hvor man går sammen to forskellige fagligheder)

Ad 3:
Masser af muligheder.

Ad 4:
Systemer eks. skemaplanlægningen Vanemæssige tanker og handlinger
Tjek af værdier og forståelser: Hvad er en god studerende?, Hvad er læring/uddannelse,? Hvad er en kreativ/Hvad er en journalist etc.?

Ad 5:
Behov for en præcisering af hvordan de respektiver uddannelser skal være i fremtiden og dermed en præcisering af fremtidige kompetencer/tilgange/væremåder etc. eks at kunne agere i kaos, at kunne forstå/tilgå kompleksitet etc.

# data[].attributes.body
Uanset om man er på en redaktion, i en kommunikationsafdeling eller et marketingsbureau, så bliver opgaverne stadig mere komplekse og kræver en koordineret indsats, hvor flere fagligheder og kompetencer arbejder sammen om løsningerne.
Hvor det i EVU tidligere har handlet om at lære vores kursister at mestre flere udtryksformer og platforme (fx at lære skrivende journalister at arbejde med foto eller video på web og mobil), så er der nu også kommet fokus på samarbejdeformer og processer, der fremmer samskabelse på tværs af fagligheder. Kursisterne introduceres fx til Design thinking og projektstyringsværktøjer. Forskelle mellem Collaboration og Cooperation i arbejdsprocesser tydeliggøres.

# data[].attributes.body
Bilaterale samarbejder med andre udd.
Oversigt over alle uddannelsesforløb og kursusforløb
Rebboot af InnovationX

# data[].attributes.body
Studieordninger der ikke vægter det  tværfaglige
Modulopsplittede uddannelser

# data[].attributes.body
Et fælles begrebsapparat, taksonomi vi kan tale sammen udfra.
En ledelsesprioritering af reboot Inno X

# data[].attributes.body
Kommunikation er et felt, der trækker på en række fagligheder: Retorik, samfundsfag, dansk sprog, journalistik, samfundsfaglig metode osv.

Kommunikationsuddannelsen består af forløb, hvor de mange fag spiller sammen som 'hjælpediscipliner', på en 'flerfaglig' måde og som 'fællesfaglighed' (Harnow Klausens taksonomi).

Kommunikationsuddannelsen rendyrker i mindre grad det 'fagoverskridende samarbejde' med andre professionsfelter end vores eget. (Harnow Klausens taksonomi)

# data[].attributes.body
Fagene optræder som 'hjælpediscipliner', når vi fx underviser i PR og medierne, hvor fagene retorik, dansk sprog, journalistik, samfundsfag supplerer hinanden.

Fagene fungerer som 'flerfaglige', når vi fx på et semester arbejder med research og dataindsamling ved hjælp af journalistisk metode, på et andet semester arbejder med research og dataindsamling ved hjælp af samfundsfaglig metode.

Fagene bliver 'fællesfaglige', når vi i 1. årsopgaven, i kampagneforløb og i BA-projekt sætter igang emd at løse en problemstilling på tværs af de fag, de studerende har arbejdet med gennem 1. året, 4. semester og hele uddannelsen.

Erfaringer med 'fagoverskridende samarbejde' opstår for nogle studerende i løbet af deres praktikperiode.

# data[].attributes.body
Parallelforløb, hvor uddannelsesretninger løser samme opgave ved siden af hinanden, som et 'flerfagligt' forløb. Løsningerne holdes op imod hinanden med henblik på at skærpe forståelsen af eget fagområde til forskel fra andre.

Samarbejde med andre uddannelser om at løse opgaver på en måde, hvor uddannelsesretningerne supplerer hinanden i 'fællesfaglige' opgaveløsninger. Her løser studerende del-opgaver i en samlet løsning.

'Fagoverskridende samarbejde' mellem flere uddannelsesretninger, hvor de fagspecifikke metoder brydes ned, og man sammen udvikler nye metoder, løsninger, samarbejdsformer.

# data[].attributes.body
Forløb ligger på forskellige tidspunkter.
Studerende er på forskellige steder i deres uddannelser, når de er nået til samme 'fagområde'.
Geografien forhindrer samarbejde mellem journalister og kreative udd.

# data[].attributes.body
Underviserne har brug for et fælles begrebsapparat om tværfaglighed.
Prioritering og begrundelse for særlige satsninger.
Udvikling af tværfaglige forløb med en klar forståelse af hvilke taksonomiske niveauer, der arbejdes på at fremme.