# data[].attributes.body
Hladni rat je razdoblje međunarodnih odnosa od kraja 1940-ih do početka 1990-ih, obilježeno međusobnim suprotstavljanjem i nadmetanjem SAD-a i SSSR-a te njihovih saveznika u globalnim geopolitičkim, gospodarskim i drugim odnosima.

Učvršćen je bipolarnom strukturom međunarodnih odnosa (Istok–Zapad), nastalom nakon II. svjetskog rata.

Tokom hladnog rata bilo je malo oružanih sukoba, ali većinom je bio rat u natjecanju tko će biti bolji i napredniji.

Tijekom hladnoga rata nekoliko kriznih situacija prijetilo je i izravnim sukobom velesila:
a)Kubanska kriza – 1962.g

b)Arapsko-Izraelski sukob – 1973.g

c)Mađarska kriza – 1956.g

d)Berlinska kriza – 1949.g

Hladni rat je obuhvatio veći dio svijeta, skoro sve države svijeta.

# data[].attributes.body
Željezna zavjesa - popularan je izraz koji se koristio za graničnu liniju koja je dijelila Europu u dva odvojena politička bloka; na jednoj strani bio je blok istočnoeuropskih zemalja na čelu sa Sovjetskim Savezom, a drugi su blok predstavljale zapadnoeuropske zemlje koje su bile u interesnoj sferi Sjedinjenih Američkih Država.

Željezna zavjesa pojavila se odmah po završetku 2. svjetskog rata i trajala je sve do kraja Hladnog rata koji je završio 1990.

# data[].attributes.body
Organizacija Sjevernoatlantskog ugovora, naziva se još i Sjevernoatlantski savez, poznatiji po kratici NATO, međunarodna je organizacija vojno-političke prirode.

Osnovana je 1949. godine potpisivanjem Sjevernoatlantskog ugovora (Washingtonski ugovor) između dvanaest država tadašnjeg zapadnog bloka.

Danas se NATO sastoji od 30 država članica, od kojih 2 angloameričke te 28 europskih.

# data[].attributes.body
Varšavski pakt bio je vojni savez država istočnog bloka koje su ga organizirale kao odgovor na stvaranje Sjevernoatlantskog pakta na Zapadu godine 1949.

Kao izgovor za stvaranje Varšavskog pakta poslužilo je ponovno naoružavanje Zapadne Njemačke i njeno primanje u NATO preko ratifikacije pariških sporazuma.

Varšavski ugovor je sastavio Nikita Hruščov godine 1955. te je bio potpisan u Predsjedničkoj palači u Varšavi 14. svibnja 1955.

# data[].attributes.body
Tijekom hladnog rata svaka država je imala ustanovu tj. organizaciju koja se bavila prikupljanjem podataka tj. špijunažom.

Na zapadu su to bile Američke i Britanske obavještajne službe: FBI, CIA, MI6, a kod SSSR-a je to bio KGB.

Te službe bi slale svoje agente u protivničke države da bi skupili podatke.

U to vrijeme države ako uhvate špijuna slali su ga na ispitivanje i nakon toga bi

ga ubili.

# data[].attributes.body
Marshallov plan - program američke i kanadske pomoći za oporavak Europe nakon II. svjetskog rata, nazvan po američkom generalu i političaru Georgeu Catlettu Marshallu.

U formalnom smislu Marshallov plan bio je donesen 1947. na Ekonomskoj konferenciji u Parizu, a SAD ga je financirao na osnovi dokumenata Marshall Aid Act i Foreign Assistance Act iz 1948.

Program je znatno pridonio gospodarskom oporavku i razvoju zapadnoeuropskih država.

# data[].attributes.body
Tijekom hladnog rata vodeće sile su se nadmetale tko će napraviti  moćnije, razornije oružje i kolike količine tog oružja.

Posebno su se nadmetali u proizvodnji nuklearnog oružja.

Sve što su više razvijali oružje, samim time to oružje je sve više postajalo bizarno, čudno.

Tim su se i nadmetali tko će sagraditi bizarnije oružje.

Pravili su i biološka oružja, npr. razne plinove, kiseline, otrove.

Ta biološka oružja su bila testirana na ljudima, vjerovatno zarobljenim vojnicima, zarobljenim špijunima.

# data[].attributes.body
Svo to oružje moralo je biti testirano, ali pogotovo nuklearno oružje.

Nuklearno oružje tj. njegovim testiranjem su uništena mnogi otoci.

Primjeri tih otoka: Bikini Atol, Marshallovi otoci, Novaja Zemja, Nevada(nije otok), Reyunit otoci, itd.

Sva ta mjesta više nikad(vjerojatno) neće moći biti naseljena zbog testiranja nuklearnog oružja.

I mjesta na kojima se odlagao nuklearni otpad sa tih testiranja su danas opasna, npr. Jezero Karačaj(Rusija), Schacht Konrad rudnik(Njemačka), otok Olkiluoto(Finska), Reyunit otoci(Okeanija), itd.

# data[].attributes.body
Tokom hladnog rata stvorilo se puno obilježja.

Važna obilježja: berlinski zid, Area 51, černobilska katastrofa, kubanska kriza,

vijetnamski rat, korejski rat, trka u naoružanju, svemirska trka, itd.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=BP6XYHsSAgM&t=101s
https://enciklopedija.hr/natuknica.aspx?ID=25798
https://www.enciklopedija.hr/natuknica.aspx?ID=63939
https://enciklopedija.hr/natuknica.aspx?ID=69450
https://hr.wikipedia.org/wiki/Radioaktivni_otpad
https://www.fbi.gov/
https://www.cia.gov/index.html
https://www.youtube.com/watch?v=Lplta63Ugx0
https://www.youtube.com/watch?v=9PZ1q-8GwJE&t=23s
https://www.youtube.com/watch?v=DI1oKeg6SXg