# data[].attributes.body
Useita kiertotalous-yrityksiä!

# data[].attributes.attachment_link.description
Kasvutarinat tarjoavat esimerkkejä kiertotalouteen siirtymisestä ja tulevaisuuden bisneksestä. Lue, kuinka yritykset ovat siirtyneet kohti kiertotaloutta!

# data[].attributes.attachment_link.title
Pure Waste valmistaa vaatteita, lankoja ja kankaita sataprosenttisesti kierrätetystä materiaalista: “Huomioimme kiertotalouden aina tuotteen suunnittelusta vaatteiden takaisinottoon asti” - Sitra arkisto

# data[].attributes.attachment_link.description
Pure Waste hyödyntää vaatteissaan raaka-aineita, jotka muuten päätyisivät poltettavaksi tai kaatopaikoille. Perustajaosakas Jukka Pesola haluaa kehittää Suomeen vastuullisen tekstiilituotannon ekosysteemiä, jossa materiaali ja osaaminen kiertävät.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Durat on kiertotalousyritys alusta loppuun. Tarinamme alkaa 90-luvulta, jolloin perustajamme Kari Karppinen ja Ulla Tuominen pohtivat, miten jätteen määrää ja muovin käyttöä voitaisiin vähentää. He kehittivät Durat-materiaalin, jonka raaka-aineesta 30 prosenttia on jätemuovia. Durat oli aikaansa edellä.

Käyttämämme jätemuovi kerätään tehtaista, pilkotaan rakeiksi tehtaallamme Rymättylässä ja hyödynnetään erilaisten kalusteiden materiaalina. Duratin tuotteita, kuten allastasoja ja kylpyammeita, myydään esimerkiksi kouluihin, ravintoloihin ja hotelleihin.

Materiaalimme on myös täysin kierrätettävää. Olemme aina hyödyntäneet käytettyjä tuotteita myymällä ne uudelle omistajalle tai käyttämällä niitä uusien tuotteiden raaka-aineina. Viime vuosina olemme kehittäneet takaisinostopalvelun, jonka kautta asiakkaat voivat myydä käytetyt tuotteensa takaisin meille. Palvelun avulla asiakas saa korvauksen tuotteen kierrätyksestä sen sijaan, että hänen tulisi maksaa jätemaksu. Käytetyn tuotteen ostaja taas saa ensiluokkaisen tuotteen, joka ei kuormita ympäristöä.

Laadukkaiden ja pitkäikäisten kalusteiden haasteena on se, että viestiä takaisinostomahdollisuudesta on vaikea välittää omistajalta toiselle. Mekään emme aina tiedä, missä kaikkialla Duratin kalusteita on käytössä. Asiakkaat ovat kuitenkin ottaneet innoissaan vastaan mahdollisuuden saada korvaus tuotteiden kierrätyksestä. Tavoitteenamme onkin, että tulevaisuudessa jokainen valmistamamme tuote päätyy takaisin meille ja sitä kautta uuteen käyttöön.

Olen itse ollut mukana Duratissa yli 15 vuotta. Kiinnostus kiertotalouteen kulkee suvussa, sillä päädyin yritykseen isäni Karin kautta - ensin kansainvälisiin tehtäviin ja myöhemmin toimitusjohtajaksi.

Viimeisen parin vuoden aikana minut on yllättänyt yhteiskunnan ja asiakkaiden nopea asennemuutos. Kierrätetyt ja kierrätettävät tuotteet ovat todella haluttuja. Silti pelkkä ympäristöystävällisyys ei edelleenkään riitä, ja meille on tärkeää, että tuotteemme ovat myös kauniita ja toimivia.

Durat on edelleen edelläkävijä. Tuotteemme pystyvät pystyvät vastaavat myös tulevaisuuden vaatimuksiin, kun esimerkiksi jätemaksut tiukentuvat ja tuotteiden elinkaarta seurataan entistä tarkemmin."

- Heikki Karppinen, toimitusjohtaja

Sanottua

Tonester Oy (Durat): Kierräysmuovista tehtyä materiaalia ja tuotteita kylpyhuoneisiin ja keittiöihin

Päätoimiala: Kierrätysmateriaalista valmistetun sisustusmateriaalin ja siitä työstettyjen kalusteiden valmistus ja myynti
Perustamisvuosi: 1991
Liikevaihto: 1-50 miljoonaa euroa
Kiertotalouden lanseerausvuosi: 1991
Kiertotalouden osuus liiketoiminnasta: 98 %
Kotipaikka: Naantali
Henkilöstön koko: 10-250
Tutustu Duratin verkkosivuihin.

"Kotimaisen kierrätysmateriaalin käyttöä on yleensä helppo suositella asiakkalle. Duratin etuna on tietysti myös näyttävä ulkonäkö ja laaja värivalikoima."
Toimitusjohtaja Ville Niskasaari, Linja Arkkitehdit Oy
"Vähentää kaatopaikalle päätyvän muovin määrää ja neitseellisen materiaalin tarvetta. Vanhojen muovikalusteiden takaisinosto on kiinnostava avaus, joka voi nostaa kiertotalousliiketoiminnan uudelle tasolle."
Kiertotalouden kiinnostavimmat 2.1 -asiantuntijaraati

# data[].attributes.attachment_link.title
Durat ostaa takaisin valmistamansa kierrätysmuoviset kalusteet: "Tavoitteenamme on täysin suljettu kierto" - Sitra arkisto

# data[].attributes.attachment_link.description
Durat valmistaa jätemuovista täysin kierrätettävää kalustemateriaalia ja ostaa käytetyt tuotteensa takaisin. Toimitusjohtaja Heikki Karppisen mukaan yrityksen tavoitteena on, että jokainen heidän valmistama tuote pysyisi kierrossa, eikä yksikään päätyisi jätteeksi.

# data[].attributes.attachment_link.title
ResQ Club - Älä heitä hyvää ruokaa hukkaan!

# data[].attributes.attachment_link.description
Pelasta ravintolaruokaa edullisesti ResQ-sovelluksella! Säästä aikaa, rahaa ja auta ympäristöä ostamalla ravintoloista, kahviloista ja kaupoista alennettuun hintaan herkullisia ruoka-annoksia, jotka muutoin menisivät tarpeettomasti hukkaan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kamupak pitää noutoruoan pakkaukset kierrossa digitaalisen pantin avulla: “Kertakäyttöpakkaukset kuuluvat historiaan” - Sitra arkisto

# data[].attributes.attachment_link.description
Kamupakin kolmikko Iida Miettinen, Eero Heikkinen, Karri Lehtonen uskovat panttien voimaan. Start up -yritys on saanut noutoruoan kestopakkaukset kiertämään pääkaupunkiseudulla. Kertakäyttötuotteita rajoitetaan lainsäädännöllä yhä enemmän, joten ratkaisulle on kysyntää myös muissa tuotteissa ja pakkauksissa.

# data[].attributes.attachment_link.title
ZenRoboticsin robotit lajittelevat jätettä tehokkaasti: “Tekoäly mullistaa kierrätyksen” - Sitra arkisto

# data[].attributes.attachment_link.description
Zenroboticsin robotit lajittelevat jätettä ja varmistavat, että kierrätykseen lähtevä materiaali on mahdollisimman puhdasta. Zenroboticsin markkinointijohtaja Tuuli Mäkelän mukaan valtioiden ja yritysten kiertotaloustavoitteet ovat kasvattaneet Zenroboticsin kansainväliseksi edelläkävijäksi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Ajatus sivuvirtojen hyödyntämisestä syntyi, kun työskentelin Suomen suurimmilla lypsykarjatiloilla. Siellä huomasin, miten paljon lantaa syntyy lypsytilan sivutuotteena. Lanta sisältää ravinteita, mutta se on liian laimeaa, jotta se toimisi sellaisenaan hyvänä lannoitteena. Soilfood tarjoaa tuotteita, joilla lannan ravinnepitoisuuksia voidaan nostaa tai tasapainottaa ja näin siitä saadaan jalostettua parempaa lannoitetta. Tätä samaa ajatusta olemme tuoneet nyt teollisuuden sivuvirtojen hyödyntämiseen ja jalostamiseen.

Soilfood ottaa teollisuuden tuotannossa syntyvät kuitu- ja ravinnepitoiset sivuvirrat hyötykäyttöön. Tutkimme ja analysoimme erilaisten teollisuudenalojen kuitu- ja ravinnepitoisia sivuvirtoja ja selvitämme, soveltuvatko ne lannoitteiden tai maanparannusaineiden raaka-aineeksi.

Tällä hetkellä hyödynnämme sivuvirtoja muun muassa metsä-, elintarvike-, bio- ja kemianteollisuudesta. Käytämme esimerkiksi elintarviketeollisuudessa perunan, sokerijuurikkaan, ja sokerien jalostuksessa syntyviä sivuvirtoja, sekä metsäteollisuuden lietteitä, joita käyttämällä sidotaan hiiltä ja ravinteita peltoon. Sivuvirtoja tulee meille jo noin 50 tehtaasta Suomessa, Ruotsissa ja Virossa.

Aiemmin teollisuuden sivuvirrat ovat menneet poltettavaksi tai kaatopaikalle. Niin käy yhä valtaosalle teollisuuden sivuvirroista. Kun sivuvirtoja poltetaan, syntyy hiilidioksidipäästöjä. Samalla menetämme hyviä ravinteita, joita voitaisiin käyttää peltojen lannoittamiseen fossiilisten ravinteiden sijaan.

Jalostamme Soilfoodissa sivuvirroista maanparannuskuituja, jotka myymme eteenpäin maanviljelijöille. Kuitu sitoo hiiltä, hajoaa hitaasti, parantaa pellon kasvukuntoa sekä lisää satoa. Vuonna 2020 toimintamme vähensi 24 000 tonnia hiilidioksidia, mikä vastaa 2 300 suomalaisen vuosittaisia hiilidioksidipäästöjä.

Uusin aluevaltauksemme on pelloille syntyvien hiilinielujen myynti päästökompensaatiokaupassa. Kun sivuvirtojen sisältämä hiili sidotaan peltoon, muodostuu hiilinielu. Maanparannuskuitujen käyttämisestä syntyneet hiilinielut verifioidaan riippumattomalla osapuolella ja myydään Puro.earth -markkinapaikalla toiselle yritykselle päästöjen kompensointiin.

Päästökaupasta saatavat tulot jaetaan tasan meidän, maanviljelijän ja sivuvirran toimittaneen teollisuuden toimijan kesken. Mallissa voittavat niin teollisuus, maanviljelijät kuin ympäristö.

Olemme oppineet paljon sitten yrityksen perustamisen. Alussa ideaamme kyseenalaistettiin, mutta nyt ihmiset ymmärtävät toimintamallin hyödyt, ja maanviljelijät ovat lähteneet hyvin mukaan toimintaan. Soilfoodin jalostamaa maanparannuskuitua käytetään jo noin 200 maatilalla, ja maatalousasiakkaita meillä on yhteensä 1 500.

Tämä on monimutkaista liiketoimintaa, sillä teollisuuden sivuvirtoja on monenlaisia ja niiden laatu ja määrä vaihtelee. Kannattavuutemme perustuukin siihen, että tunnistamme erilaisia sivuvirtoja hyödynnettäväksi ja teemme jalostuksen kustannustehokkaasti. Viime vuonna teimme ensimmäistä kertaa selvästi voitollisen tuloksen, ja tulevaisuus näyttää hyvältä."

- Eljas Jokinen, toimitusjohtaja ja perustaja

Sanottua

Soilfood: lannoitteita ja maanparannusaineita teollisuuden sivuvirroista

Päätoimiala: lannoitteiden valmistus
Perustamisvuosi: 2016
Liikevaihto: 1-50 miljoonaa euroa
Kiertotalouden lanseerausvuosi: 2016
Kiertotalouden osuus liiketoiminnasta: 100 %
Kotipaikka: Tampere
Henkilöstön koko: 10-250
Tutustu Soilfoodin verkkosivuihin.

"Soilfood on meille erinomainen kumppani puhtaamman maanviljelyn ja kiertotalouden edistämisessä. Yhdessä saamme ravinteet sivuvirroista talteen, takaisin pelloille ja sitä kautta elintarviketuotantoon."
Soilfoodin asiakas
"Sivuvirroista lannoitteita ja maanparannusaineita - kiertotalouden mukaista jalostusarvon nostoa parhaimmillaan. Tuotteiden tuominen osaksi päästökauppaa on kiinnostava uusi avaus."
Kiertotalouden kiinnostavimmat 2.1 asiantuntijaraati

# data[].attributes.attachment_link.title
Soilfood jalostaa lannoitteita teollisuuden sivuvirroista: "Jalostetut tuotteet tekevät maanviljelijöiden pelloista hiilinieluja" - Sitra arkisto

# data[].attributes.attachment_link.description
Soilfood tekee teollisuuden sivuvirroista lannoitteita ja maanparannusaineita maanviljelyyn. Sivuvirroista jalostetut ravinteet sitovat myös hiiltä maaperään. Yrityksen toimitusjohtajan ja perustajan Eljas Jokisen mukaan toimintamallissa voittavat niin teollisuus, maanviljelijät kuin ympäristö.

# data[].attributes.attachment_link.title
Varusteleka ostaa käytetyt tavarat takaisin myyntiin: “Koulutamme asiakkaitamme kuluttajista käyttäjiksi” - Sitra arkisto

# data[].attributes.attachment_link.description
Varusteleka on kasvanut Euroopan suurimmaksi armeijan ylijäämävaatteiden myyjäksi. Yritys perusti pari vuotta sitten takaisinostojärjestelmän, jossa asiakas saa hyväkuntoisista vaatteista jopa puolet hinnasta takaisin. Kehityskoordinaattori Olli Rauhala kertoo, miten Varusteleka vaikuttaa hyvien puolella.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vuokrapuu – Vuokraa meiltä elävä joulukuusi kotiinkannettuna. Joulun jälkeen, kuusi laitetaan takaisin luontoon kasvamaan

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomalainen elävä joulukuusi ruukussa kotiintoimitettuna, ja pois haettuna joulun jälkeen. Hanki itsellesi tai kaverille. Sopii myös toimistoon. Uutuutena tarjoamme mahdollisuuden noutaa joulukuusi suoraan Sipoosta 13.12.2024 kello 16-19. Yhteydenotot info@vuokrapuu.fi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yhä useampi ravintola ja kahvila pakkaa take away -ruoan uudelleenkäytettävään kestoastiaan. Mitä useammin pakkausta käytetään, sen suuremmiksi kasvavat ympäristöhyödyt.

Oletko kantanut keittoa käsilaukussa? Tai salaattia repussa?

Jos olet, tiedät, että take away -ruoan pakkaukselta vaaditaan paljon. Sen on oltava kestävä, tukeva, kevyt ja kompakti. Sen on kestettävä kosteita sisältöjä hapertumatta ja vettymättä. Lainsäädännön tiukentuessa vaatimuslistalle on tulossa myös uudelleenkäyttö- ja kierrätysvaatimuksia.

Siksi tuntuukin tuhlaukselta, että tällainen pakkausinnovaatio olisi kertakäyttöinen. Mitä järkeä on kehittää upeasti toimiva pakkaus ja heittää se parinkymmenen minuutin käytön jälkeen menemään?

Noutolounasta syödään usein tien päällä tai puistossa. Pahimmassa tapauksessa ruoan pakkaus jää ateriahetken jälkeen roskaamaan luontoa.

Entäpä jos take away -ruoan pakkaus olisikin uudelleenkäytettävä kestopakkaus, jonka voisi palauttaa takaisin ravintolaan tai kahvilaan panttia vastaan?

Idea panttipulloista

Kiertotalousalan uranuurtaja, hävikkiruokaravintola Loopista tuttu ja Muovitiekarttaan kuuluvan Muoviraadin jäsen Johanna Kohvakka sekä Turun ammattikorkeakoulun materiaalitekniikan yliopettaja Liisa Lehtinen alkoivat kehitellä ideaa roskaamista vähentävistä noutoruokapakkauksista muutama vuosi sitten.

Kesällä 2019 he lanseerasivat CirclePackin. Ideana on tarjota ravintoloille ja kahviloille pantillisia kestoastioita kertakäyttöastioiden sijaan.

"Halusin tehdä jotakin maailman roskaantumisongelmalle. Pullopanttijärjestelmästä sain idean: pienikin rahamäärä motivoi palauttamaan tuotteen takaisin. Keksin, että panttijärjestelmän laajentaminen noutoruokapakkauksiin on keino saada materiaalit kiertämään niin, etteivät ne päädy roskaamaan luontoa", Johanna Kohvakka kertoo.

Wolt ja Kespro mukaan

Idea on otettu innostuneesti vastaan. Nyt CirclePack-astioita on käytössä jo Helsingissä, Espoossa, Vantaalla, Sipoossa, Turussa ja Tampereella.

Sopimuskumppaneiden määrä on kasvanut koronapandemiasta huolimatta jo noin kolmeenkymmeneen, vaikka Kohvakka ja Lehtinen eivät juuri ole markkinoineet palvelua.

Huhtikuussa julkistettiin, että CirclePack ja Wolt aloittavat yhteistyökokeilun muutamassa ravintolassa Turussa ja Helsingissä.

K-ryhmän foodservice-tukkuri Kespron kanssa on neuvoteltu kestoastioiden tuomisesta hotelli-, ravintola- ja catering-puolelle.

Ruoka pakataan asiakkaalle kestoastiaan, josta asiakas maksaa kolmen tai viiden euron pantin astian koosta riippuen. Kun asiakas palauttaa astian, hän voi valita, ottaako panttisumman takaisin vai ottaako tilalle uuden annoksen. Pantti on mitoitettu riittävän houkuttelevaksi palauttaa pakkaus.

Ravintola tai kahvila vastaa astioiden pesusta ja hygieenisyydestä pesemällä uudelleenkäytettävät pakkaukset aivan kuten muunkin astiastonsa.

"Ravintoloiden vakioasiakkailta ja ekologisesti ajattelevilta ihmisiltä on tullut hyvää palautetta", Kohvakka kertoo.

Vähintään kolmesti käytössä

CirclePack sai tänä keväänä käyttöön oman pakkausmallistonsa. Se on tarkkaan harkittu kestokäyttöä silmällä pitäen. Italialaisen yhteistyökumppanin valmistama ja helsinkiläisen Pentagon Designin suunnittelema astiasto kestää käyttöä ja toistuvia pesuja. Materiaalivalinnassa on tähdätty mahdollisimman pieniin kokonaisympäristövaikutuksiin.

"Valitsimme polypropeenin, koska se on kierrätyskelpoinen ja kestävä päämuovilaatu, jonka ympäristövaikutuksia pienentää tuotannon tehokkuus. Polypropeeni kestää ruoan lämmittämistä mikrossa", Liisa Lehtinen perustelee.

Muovipakkauksen etuna esimerkiksi lasisiin ja keraamisiin vaihtoehtoihin verrattuna on myös keveys. Litran vetoinen kestoastia painaa vain 118 grammaa.

Keveys on valtti myös kertakäyttöiseen muovipakkaukseen verratessa:

"Kertakäyttömuovinen vaihtoehto painoi 55 grammaa. Kestoastia painaa siis vain 2,15 kertaa enemmän. Tämä tarkoittaa karkeasti arvioituna, että kestoastian ympäristöjalanjälki on 2,15 kertaa kertakäyttöastiaa suurempi. Kestoastian hyödyt ohittavat kertakäyttöastian jo kolmannella käyttökerralla", Lehtinen tiivistää.

Mitä useammin astiaa käyttää, sitä enemmän ympäristöhyötyjä siitä kumuloituu.

Olisi myös hyvin haastavaa löytää kuitupohjaista vaihtoehtoa, jota pystyisi pesemään tiskikoneessa uudelleen ja uudelleen.

Kohvakan mukaan jossain vaiheessa on tavoitteena, että valmistusmateriaalina voitaisiin käyttää kierrätysmuovia. Toistaiseksi kierrätysmuovia kuitenkin käytetään elintarvikekäytössä varsin vähän. Tähän on syynä kierrätetyn muovijakeen vaihteleva laatu.

Lehtinen puhuu mieluummin kokonaisympäristövaikutuksista kuin pelkästä hiilijalanjäljestä, sillä ilmastopäästöjen lisäksi pakkausvalinta aiheuttaa aina myös muita ympäristövaikutuksia. Hän muistuttaa, että ympäristövaikutusten vertailu ei ole yksinkertaista. Asiaan vaikuttavat myös kestoastian pesun ja logistiikan aiheuttamat ympäristövaikutukset.

"CirclePackissa meidän ei ole tarvinnut rakentaa isoa keräys- ja kuljetusjärjestelmää, koska asiakas palauttaa astian itse tuttuun lähiravintolaan, jossa asioi muutenkin. Pesukin hoituu ravintolan omassa astianpesukoneessa", Kohvakka ja Lehtinen sanovat.

"Ympäristövaikutuksia arvioidessa paljon pakkausta isompi merkitys on, mitä ruokaa on astian sisällä. Kannattaa suosia kasvispainotteista ruokavaliota", Kohvakka huomauttaa.

Lait ja ohjauskeinot, kuten kertakäyttömuovituotteita suitsiva SUP-direktiivi ja kansallinen muovitiekartta, edistävät uudelleenkäytettävien pakkausten yleistymistä.

Suomeen on suunnitteilla uudelleenkäytettäviä pakkauksia edistävä vapaaehtoinen green deal -sopimus.

Kohvakka on seurannut ilolla uudelleenkäytettävien pakkausten yleistymistä noutoruoissa. Alalle on tullut myös muita toimijoita, kuten Kamupak.

"Toivon, että mahdollisimman moni tarttuu kestoastian suosioon."
Kuva: CirclePack. CirclePack-pakkauksilla tähdätään jätteen määrän vähentämiseen ja roskaantumisen ehkäisyyn.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ruoka mukaan, pakkaus kestokäyttöön - Uusiouutiset

# data[].attributes.attachment_link.description
Yhä useampi ravintola ja kahvila pakkaa take away -ruoan uudelleenkäytettävään kestoastiaan. Mitä useammin pakkausta käytetään, sen suuremmiksi kasvavat ympäristöhyödyt. Oletko [...]

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hacklab sekä hackerspace tarkoittavat avointa yhteisön ylläpitämää työtilaa. Tiloja kutsutaan toisinaan myös makerspaceiksi, hackspaceiksi ja monilla muilla nimillä. Yhteistä kansainvälisen hackerspace-liikkeen ja hacklab.fi:n perusideassa on ylläpitää omaehtoisesti ja riippumattomasti toimivia työtiloja. Esimerkiksi oppilaitosten harjoitustyötilat ja labrat ovat pääsääntöisesti tarkoitettu vain oman opiston opiskelijoille. Hacklab sen sijaan on käytettävissä omalla avaimella juuri silloin, kun itse tarvitsee työtilaa.

Hacklabit ovat harrastajien ylläpitämiä työtiloja, ja kenellä tahansa on mahdollisuus liittyä hacklabin jäseneksi. Tärkeä osa toimintaa on osaamisen jakaminen ja toisten auttaminen. Yhteisön jäsenet pääsevät oppimaan toisiltaan uusia taitoja sekä opettamaan omia taitojaan muille. Hacklabissa kohtaavat kädentaidot, tekniikka, luova tekeminen, suunnittelu ja kokeilu. Oman rakentelun lisäksi voit kehittää myös työtilaa ja osallistua yhteisiin projekteihin.

Hacklab-toiminta on avointa kaikille, mutta edellyttää joskus jonkin verran itsenäiseen työskentelyyn kykenemistä. Junioreille ja kouluikäisille voi olla erikseen tarjolla toimintaa paikallisessa hacklabissa.

Itsenäinen yhdistystoiminta

Suomen hacklabien perustama hacklab.fi on itsenäisten ja riippumattomien työtilojen yhteinen verkosto. Mukana olevat hacklabit ovat jokainen omanlaisensa paikallinen ryhmä ja pääosin oma rekisteröitynyt yhdistyksensä. Hacklabit eivät ole osa mitään oppilaitosta taikka ole muutoinkaan opiskelijajärjestöjä. Verkosto kokoaa yhteen hacklab-työtilat, jotka pitävät ovensa avoinna kaikille.

Hacklabeilla on Suomessa yhteinen kattojärjestö Hacklab ry., joka huolehtii yhteisistä resursseista ja tukee jäsenjärjestöjensä toimintaa.

Uuden hacklabin perustaminen

Jos olet kiinnostunut perustamaan uuden hacklabin jonnekin päin Suomea, ota meihin yhteyttä, niin voimme tarjota apuamme aloittamisessa. Toivomme, että voit jakaa kanssamme samoja ajatuksia hacklab-toiminnan luonteesta, joita tälläkin sivulla on kuvattu. Meihin saa aina yhteyden IRC:ssä kanavalla #hacklab.fi (Freenode).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
15.8.2023 13:57:57 EEST | Demeca Oy

Toholammilla esitellään kiertotalouden keskittymää, kun Demeca Oy sekä WeKas Oy järjestävät avoimen yleisötapahtuman, jossa kerrotaan maatilojen mahdollisuuksista hyödyntää ravinteiden kierrätys omavaraiseen energiatuotantoon sekä liikennekaasun tuottamiseen. Biokaasulaitokseen toimitetaan yhdyskuntajätteitä paikallisesta yrityksestä sekä maatila hyödyntää karjanlantaa biokaasulaitosprosessissa.

Maaseudulle Toholammille on kehitetty kiertotalouden keskittymä, jossa maatilan biokaasulaitos tuottaa liikennekaasua ja energiaa yhdyskuntajätteistä sekä karjanlannasta. Avoimessa yleisötapahtumassa esitellään kiertotalouden keskittymää, jossa kerrotaan maatilojen mahdollisuuksista hyödyntää ravinteiden kierrätys omavaraiseen energiatuotantoon sekä liikennekaasun tuottamiseen. Biokaasulaitokseen toimitetaan yhdyskuntajätteitä paikallisesta yrityksestä sekä maatila hyödyntää karjanlantaa biokaasulaitosprosessissa.

Maatilan lannasta ja sivuvirroista sekä yhdyskuntajätteistä tuotetaan energiaa ja liikennekaasua, joka samalla vähentää merkittävästi lannasta ja jätteistä syntyviä hajuhaittoja. Biokaasulaitosprosessin ansiosta maatilan lannoitelasku pienenee, sillä liukoisen typen määrä kasvaa biokaasulaitosprosessissa jopa 20-30 prosenttia raakalantaan verrattuna. WeKas Oy:n toimitusjohtaja Ilpo Wennström kertoo, että biokaasun tankkaajien määrä on ylittänyt odotukset. Ilpo kertoo, että hanketta kohtaan on muodostunut suuri mielenkiinto, sillä ympäristöasiat ovat ajankohtaisia. Maatilojen mahdollisuudet sekä biokaasuprosessilla saavutettu ympäristöhyöty on noteerattu niin valtion, kuntien kuin yritysten toimesta. Demeca Oy:n myyntijohtaja Sami Vinkki kertoo, että hankkeen toteutuminen on ollut merkittävä askel Keski-Pohjanmaan maakunnalle, sillä biokaasuntuotanto paikallisesti luo elinvoimaa maaseudulle ja koko maakunnalle sekä biokaasun tankkausaseman ansiosta liikenteen päästöt vähenevät. Sami mainitsee, että biokaasulaitoksen energiatuotannon lisäksi maatilan on mahdollista saada uutta liiketoimintaa tuottamalla liikennekaasua ja hyödyntää tehokkaasti maatilan ravinnekierto kokonaisuudessaan.

Yleisötapahtuma järjestetään perjantaina 25.08.2023 klo 11-15 osoitteessa Härkänevantie 465, Toholampi. Kuvassa Toivola Oy toimittaa WeKas Oy:lle syötteitä biokaasulaitokseen.

Avainsanat

Yhteyshenkilöt

Tietoja julkaisijasta

Demeca Oy on vahvassa kaskussa oleva suomalainen maatalousteknologian ja bioenergian asiantuntijayritys. Valmistamme Haapavedellä älykkäitä ratkaisuja maatalouden lannankäsittelyyn ja jakeiden hyötykäyttöön sekä omavaraiseen energiantuotantoon. Demeca Oy:llä on Suomessa yli 1000 asiakasta ja 20 toimitettua biokaasulaitosta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Maaseudulle kehitetty kiertotalouden keskittymä- Liikennekaasua ja energiaa yhdyskuntajätteistä sekä karjanlannasta | Demeca Oy

# data[].attributes.attachment_link.description
Toholammilla esitellään kiertotalouden keskittymää, kun Demeca Oy sekä WeKas Oy järjestävät avoimen yleisötapahtuman, jossa kerrotaan maatilojen mahdollisuuksista hyödyntää ravinteiden kierrätys omavaraiseen energiatuotantoon sekä liikennekaasun tuottamiseen. Biokaasulaitokseen toimitetaan yhdyskuntajätteitä paikallisesta yrityksestä sekä maatila hyödyntää karjanlantaa biokaasulaitosprosessissa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uponor Oyj, Lehdistötiedote, 14.2.2023 klo 11.30

Uponor on valmistanut PEX-putkia 100 % kemiallisesti kierrätet ystä raaka-aineesta ensimmäisenä maailmassa

Uponor on valmistanut PEX-putkia 100 % kemiallisesti kierrätetystä raaka-aineesta, joka on tuotettu yhtiön om a n PEX-putkituotannon jätemuovista, ISCC PLUS -sertifikaatin massatasemenetelmän mukaisesti. Tämän uraauurtavan ratkaisun mahdollisti Uponorin, Wastewisen, Nesteen ja Borealiksen välinen yhteistyö, joka onnistui kierrättämään PEX-putki tuotannon jätteen kemiallisesti teollisessa mittakaavassa takaisin muoviraaka-aineeksi.

Uponor on viime vuosina tutkinut vastuullisia ja kehittyneitä ristisilloitetun polyeteenijätteen (PEX) käsittelymahdollisuuksia saavuttaakseen kiertotaloustavoitteensa. Vaikka nykyiset ratkaisut ovat käyttökelpoisia useimmille muoveille, toisiinsa liittyneiden polymeeriketjujen vuoksi PEX-putkien kierrättäminen perinteisillä kierrätystekniikoilla on lähes mahdotonta. Mekaaninen kierrätys on toistaiseksi ensisijainen kierrätysvaihtoehto, jonka avulla materiaaleista voidaan valmistaa muita rakennusmateriaaleja, joiden käyttöikä on huomattavasti lyhyempi verrattuna PEX-putkien pitkään, tyypillisesti 50-100 vuoden, käyttöikään. Siispä aidosti kiertotalouteen perustuvan ratkaisun löytäminen PEX-jätteelle on ollut meille ensiarvoisen tärkeää.

Kemiallinen kierrätystekniikka on yksi mielenkiintoisimmista PEX-jätteen suljetun kierron mahdollistavista tekniikoista. PEX-jäte nesteytetään hajottamalla polymeerit takaisin niiden rakennusaineiksi, joista jatkojalostetaan polyeteeniä PEX-putkien raaka-aineeksi. Kierrätysmateriaalista valmistetut PEX-putket ovat täysin aiempien veroisia. Uponor osallistui neljän osapuolen toimialayhteistyöhön arvoketjun kokeneiden toimijoiden kanssa valmistaakseen asiakkaidemme tuntemia ja odottamia PEX-putkia kierrätetystä PEX-jätteestä. Yhtiön kumppaneina hankkeessa olivat kemialliseen kierrätykseen erikoistunut Wastewise, öljynjalostamo Neste ja polyeteenin toimittaja Borealis.

Uponor, Wastewise, Neste ja Borealis ovat onnistuneesti tasoittaneet tietä tärkeälle kiertotalouden mukaiselle arvoketjulle, jossa kemiallinen kierrätys mahdollistaa PEX-jätteen suljetun kierron. PEX-putket ovat tärkeitä energiatehokkaassa lämmityksessä ja turvallisissa putkistoissa. Toisiinsa liittyneiden polymeeriketjujen vuoksi korkealaatuisten ja erittäin kestävien PEX-putkien kierrättäminen perinteisillä kierrätystekniikoilla on kuitenkin lähes mahdotonta.

"Olemme innoissamme tästä yhteistyöstä, sillä se nopeuttaa siirtymistämme kiertotalousmateriaaleihin", sanoo Uponorin teknologiajohtaja Thomas Fuhr. "Ylivertaisten ominaisuuksiensa ansiosta PEX on ylivoimaisesti monipuolisin materiaali rakennusalan käyttökohteissa vesijärjestelmistä tehokkaisiin lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmiin. Uponor on valmistanut PEX-putkia jo 50 vuoden ajan, ja uusi pitkän aikavälin tavoitteemme on käyttää 100 prosenttia PEX-jätteestämme uusien tuotteiden valmistukseen."

Vuonna 2022 Uponor toimitti PEX-putkituotantonsa teollisuusjätettä Wastewiselle, joka nesteytti muovijätteen hajottamalla polymeerit takaisin niiden rakennusaineiksi. Näin saatiin öljymäistä kierrätettyä välituotetta, jonka Neste jalosti korkealaatuiseksi drop-in-raaka-aineeksi uusien polymeerien tuotantoon. Borealis syötti tämän raaka-aineen höyrykrakkausyksikköönsä ja polymerisoi sen polyeteeniksi. Lopuksi Uponor valmistaa polyeteenistä uusia PEX-putkijärjestelmiä, joita voidaan käyttää uudelleen rakennusalalla lämmitykseen, putkistoihin ja jäähdytykseen - myös vaativissa käyttökohteissa, kuten juomavesijärjestelmissä. Koko arvoketju on jäljitettävissä massataseeseen perustuen ISCC PLUS -sertifioinnin avulla.

Tammikuussa 2023 Uponor vastaanotti kemiallisen kierrätyksen avulla valmistetun polyeteenin ja valmisti ensimmäisen kierrätysmateriaalista valmistetun PEX-putken juomavesi- ja lattialämmityskäyttöön. Onnistunut hanke osoittaa, että PEX-muovin kemiallinen kierrätys on mahdollista, myös merkittävässä mittakaavassa: noin 80 prosenttia PEX-tuotantojätteestä voidaan palauttaa takaisin kiertoon. Seuraavaksi Uponor tutkii tarkemmin käytöstä poistuneiden PEX-putkien jätevirtoja ja kehittää vastuullisempia kierrätyspolkuja tuotteilleen.

Kumppaniyritykset uskovat hankkeen olevan maailman ensimmäinen PEX-muovin kemiallisen kierrätyksen toteutuksista. Se todistaa, että kemiallisen kierrätyksen avulla vaikeasti kierrätettävästä muovijätteestä voidaan valmistaa uudelleen korkealaatuista raaka-ainetta, josta voidaan valmistaa täysin aiempien veroisia tuotteita. Kumppanit arvioivat yhteistyön uusia mahdollisuuksia, joihin voi jätemateriaalivalikoiman laajentamisen lisäksi kuulua kierrätysmäärien kasvattaminen.

Uponor ja Borealis ovat aiemmin tehneet yhteistyötä Uponorin uusiutuvista raaka-aineista valmistetun Blue-tuotesarjan kehityksessä.

Lisätietoja:
Franciska Janzon, konserniviestintä- ja sijoittajasuhdejohtaja
Uponor Oyj
Puh. 020 129 2821
Uponor lyhyesti
Uponor on yksi johtavista kansainvälisistä toimijoista, jonka tuotteet kuljettavat vettä rakennuksissa ja yhdyskuntatekniikassa. Yhtiö kehittää veteen liittyviä ratkaisuja tulevien sukupolvien parhaaksi. Tuotteemme ja palvelumme turvalliseen vedenjakeluun, energiatehokkaaseen lämmitykseen ja viilennykseen sekä luotettavaan yhdyskuntatekniikkaan mahdollistavat kestävämmän elinympäristön. Vastuullisuuteen sitoutunut ja intohimoisesti innovatiivinen Uponor kehittää jatkuvasti uusia teknologioita ja järjestelmiä, jotka parantavat ihmisten elämää. Autamme asiakkaitamme asunto-, liike- ja julkisessa rakentamisessa, teollisuudessa, kunnissa sekä vesi- ja voimalaitoksissa työskentelemään nopeammin ja tehokkaammin. Uponorin palveluksessa on noin 3 900 ammattilaista 26 maassa Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Uponorin tuotteita myydään yli 80 maassa. Vuonna 2021 Uponorin liikevaihto oli noin 1,3 miljardia euroa. Uponor Oyj:n pääkonttori sijaitsee Suomessa ja yhtiö on listattu Nasdaq Helsingissä. www.uponorgroup.com

# data[].attributes.attachment_link.title
Uponor on valmistanut PEX-putkia 100 % kemiallisesti kierrätetystä raaka-aineesta ensimmäisenä maailmassa

# data[].attributes.attachment_link.description
Uponor on valmistanut PEX-putkia 100 % kemiallisesti kierrätetystä raaka-aineesta ensimmäisenä maailmassa | Uponor +

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rakentamisen muovit green deal -sopimus on konkreettinen toimi kohti Suomen hiilineutraalius- ja kiertotaloustavoitteita. Myös kuntia kannustetaan sitoutumaan sopimukseen ja hyödyntämään sitä työkaluna omien kestävyystavoitteidensa saavuttamisessa.

Sopimusosapuolet, erityisesti Kuntaliitto, kannustavat kuntia sitoutumaan vapaaehtoiseen sopimukseen, joka tukee käytännön toimia muovien kiertotalouden edistämiseksi.

"Rakentamisen muovit green deal on mainio työkalu kunnille kunnan omien kestävyystavoitteiden saavuttamiseksi. Sitoumuksen vaatimat toimenpiteet ovat maltillisia, mutta merkittäviä ja auttavat kuntia kiertotalouden toteuttamisessa käytännössä rakennushankkeissa", toteaa Motivan asiantuntija Janne Keränen.

Rakentamisella ja peruskorjauksilla on merkittävä rooli julkisissa hankinnoissa. Niihin kohdistuu lähes puolet kuntien tekemistä hankinnoista. Hankkijat ja tilaajat yhteistyössä rakennusalan yritysten kanssa voivat vaikuttaa ratkaisevasti kestävyysajattelun ja kiertotalouden vakiinnuttamiseen rakentamisen arvoketjussa.

Huomio kalvomuoveihin

Sopimus kattaa rakentamisen toimitusketjun ja painopisteenä on kalvomuovit, joita käytetään rakennustuotteiden pakkaamiseen ja suojaamiseen. Muoveista kalvomuoveja kertyy volyymiltään eniten uudis- ja korjausrakentamisen työmailla. Sopimukseen on liittynyt jo yli 20 rakentamisen arvoketjun toimijaa, kuten Skanska, Lujatalo, ABB ja Senaatti-kiinteistöt.

"Euroopan unionin jäsenmaana Suomi sitoutui hyödyntämään rakennus- ja purkujätteestä 70 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Nykyinen hyödyntämisasteemme on kuitenkin jäänyt alle 60 prosentin", Keränen muistuttaa.

Suomen tavoite on olla hiilineutraali vuonna 2035 ja kiertotalouden edelläkävijämaa vuonna 2025. Rakennussektori on yksi eniten muovia käyttävistä toimialoista. Ilman erityisiä toimia muovijätemäärä kasvaa lähes viidenneksellä nykyisestä vuoteen 2030 mennessä. Muovi jätteenä on merkittävä päästölähde. Kaikesta Suomen muovijätteestä noin kaksikolmasosaa hyödynnetään nykyisin energiana kierrättämisen sijaan.

Tarjolla maksutonta verkkokoulutusta

Kuntien ja kaupunkien edustajat voivat parantaa omaa muoviosaamistaan suorittamalla maksuttoman ja lyhytkestoisen rakentamisen muovit -verkkokoulutuksen Motivan koulutusalustalla. Julkisille hankkijoille suunnatusta osiosta saa mm. käytännön ohjeita kestäviin hankintoihin. Motiva tarjoaa myös tukea kunnille sopimukseen liittymisen yksityiskohdissa.

Tutustu liittymistä havainnollistavaan Liittymispolku-kuvaan:
Miksi kunnan kannattaa liittyä Rakentamisen muovien green dealiin?

Lisätietoja Rakentamisen muovit -koulutuskokonaisuudesta:
Rakentamisen muovit -koulutuskokonaisuus

Lisätietoja liittymisestä Rakentamisen muovit green deal -sopimukseen:
Rakentamisen muovit green deal -sopimus

Palaa otsikoihin

# data[].attributes.attachment_link.description
Rakentamisen muovit green deal -sopimus on konkreettinen toimi kohti Suomen hiilineutraalius- ja kiertotaloustavoitteita. Myös kuntia kannustetaan sitoutumaan sopimukseen ja hyödyntämään sitä työkaluna omien kestävyystavoitteidensa saavuttamisessa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Me olemme Globe Hope.
Se ei ole ainoastaan nimi, vaan meitä yhdistävä ajatus paremmasta tulevaisuudesta. Olemme tinkimätön vastuullisen muodin edelläkävijä.

"Hope" symboloi toivoa paremmasta. Se on yhteinen unelmamme paremmasta maailmasta. Tämän unelman toteutuminen edellyttää kovaa työtä, sitoutumista ja sinnikkyyttä. Me olemme valmiita ottamaan haasteen vastaan.

Uskomme, että toivoa on vielä olemassa. Samalla tiedämme, että pelkkä toiveajattelu ei riitä. Siksi pyrimme tarjoamaan parempia vaihtoehtoja. Valmistamme tuotteita, jotka osoittavat, että vastuullisuus on valinta, jonka jokainen voi tehdä.

Arvomaailmamme perustuu vahvaan kunnioitukseen planeettamme ja sen arvokkaiden luonnonvarojen suhteen. Uskomme, että meidän tehtävämme on avata polku kohti valoisampaa tulevaisuutta. Olemme täällä tarjoamassa vaihtoehtoa, joka ei vaadi uusien raaka-aineiden käyttöä.

Ei mitään uutta jo vuodesta 2003.

Globe Hope perustettiin vuonna 2003 Seija Lukkalan vision pohjalta. Hän uskoi, että tekstiilijäte voisi löytää uuden elämän kierrossa ajattomina ja kestävinä designtuotteina, sen sijaan että ne hylättäisiin. Siitä lähtien olemme sitoutuneet luomaan jokaisen tuotteemme käyttämällä olemassa olevia materiaaleja, kuten ylijäämäkankaita tai kierrätysmateriaaleja.

Tämä lähestymistapa on meidän tapamme haastaa muotiala ja sen vallitsevat normit. Haluamme olla esimerkki siitä, että kestävä ja vastuullinen muoti on mahdollista toteuttaa. Käytämme luovuuttamme ja innovaatioitamme hyödyntääksemme olemassa olevia resursseja ja vähentääksemme tekstiilijätteen määrää.

Jokainen tuotteemme kertoo tarinan ja edustaa arvomaailmaamme. Haluamme inspiroida ihmisiä tekemään kestävämpiä valintoja ja näyttämään, että muodikkuus ja vastuullisuus voivat kulkea käsi kädessä.
Lue lisää Globe Hopen historiasta >

Palkinnot ja maininnat >

# data[].attributes.attachment_link.description
"Hope" symboloi toivoa paremmasta. Se on yhteinen unelmamme paremmasta maailmasta. Tämän unelman toteutuminen edellyttää kovaa työtä, sitoutumista ja sinnikkyyttä. Me olemme valmiita ottamaan haasteen vastaan. Uskomme, että toivoa on vielä olemassa. Samalla tiedämme, että pelkkä toiveajattelu ei riitä. Siksi pyrimme tarjoamaan parempia vaihtoehtoja. Valmistamme tuotteita, jotka osoittavat, että vastuullisuus on valinta, jonka jokainen voi tehdä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Oulun Energia suunnittelee yhdessä P2X Solutionsin kanssa uutta vetylaitosta, joka tuottaisi lämpöä

Laanilan teollisuusalueelle kaavailtu hankekokonaisuus sisältäisi alustavan suunnitelman mukaan kapasiteetiltaan jopa 100 megawatin elektrolyysilaitoksen, hiilidioksidin talteenottolaitoksen, vety- ja hiilidioksidin varastot sekä jatkojalostuslaitoksen. Kuva: Oulun Energia

Ouluun suunnitellaan uutta teollisen mittakaavan vetylaitosta. Laitosta suunnitellaan rakennettavaksi Laanilan teollisuusalueelle.

Suunniteltu kokonaisuus pitäisi sisällään elektrolyysilaitoksen, jossa tuotettaisiin vetyä sekä hiilidioksidia. Elektrolyysi on kemiallinen menetelmä, jossa vety erotetaan sähkön avulla vedestä. Sivutuotteena saadaan myös lämpöä ja happea.

Suunnitelmiin kuuluu myös vedyn ja hiilidioksidin varastot. Lisäksi suunnitelmiin kuuluu jatkojalostamo, jonka lopputuotteena voisi syntyä esimerkiksi metaania tai metanolia. Prosessissa syntyvä happi voitaisiin hyödyntää teollisuuden tarpeisiin.

Oulun Energian kumppanina hankkeessa on P2X Solutions Oy, joka rakentaa parhaillaan vedyn tuotantolaitosta Harjavaltaan. Sen vastuulla on hankekehitysvaihe.

Laanilaan suunnitellun laitoksen tuotteilla on Oulun Energian mukaan mahdollisuus korvata fossiilisia polttoaineita esimerkiksi maantie-, laiva- ja lentoliikenteessä.

Prosessin sivutuotteena saadaan alustavan arvion mukaan lämpöenergiaa vuosittain noin 200-400 gigawattituntia (GWh), joka voitaisiin siirtää kaukolämpöverkkoon.

Oulun Energia joutuu joka tapauksessa miettimään korvaava lämmöntuotantoa nykyisen Toppilan voimalasta saatavalle energialle, kun Toppilan tuotanto ajetaan aikanaan alas. Se on keskittänyt viime vuosina tuotantoa juuri Laanilan teollisuusalueelle.

Laitos valmis aikaisintaan 2028

Oulun Energian kehitysjohtaja Kimmo Alatulkkila sanoo, että lämpöenergia vastaisi noin 10-30 prosenttia Oulun kaukolämmön vuosittaisesta tarpeesta. Oulun Energia tuottaa alueella jo nykyisin kaukolämpöä jätteen polton avulla Laanilan ekovoimalassa.

- Näin voisimme tuottaa lämpöä ilmastoystävällisesti ja parantaa kaukolämmön kilpailukykyä, Alatulkkila sanoo.

- Toteutuessaan Oulun vetylaitoksen kapasiteetti olisi jopa 100 megawattia, mikä tekee siitä erittäin merkittävän myös Suomen tasolla, sanoo P2X Solutionsin toimitusjohtaja Herkko Plit.

Tässä vaiheessa tarkastellaan laitoksen toteutettavuutta ja sijaintivaihtoehtoja sekä arvioidaan laitoksen vaikutuksia. Investointipäätöksen ennakoidaan syntyvän ensi vuoden syksyllä, jolloin laitos voisi olla valmis aikaisintaan vuonna 2028.

Oulun tuorein vetyhanke julkistettiin keskiviikkona Oulussa järjestetyssä Northern Power -tapahtumassa, joka on osa Oulun Nordic Hydrogen Weekin tapahtumia.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ouluun suunnitellaan isoa vetylaitosta, jonka sivutuotteena syntyvä lämpö käytettäisiin kaukolämmön tuotantoon

# data[].attributes.attachment_link.description
Oulun Energia suunnittelee yhdessä P2X Solutionsin kanssa uutta vetylaitosta, joka tuottaisi lämpöä

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Miksi ostaa uutta, jos vanhan voi korjata? Näin pohti Valtralla työskentelevä huoltopalveluiden markkinointipäällikkö Jari Luoma-Aho seitsemän vuotta sitten. Ajatus Valtran traktoreiden vaihteistojen kunnostuksesta ja myynnistä johti aluksi pienimuotoiseen kokeiluun. Siitä kasvoi nopeasti menestyvä ja kiertotaloutta hyödyntävä uusi liiketoiminta.

Valtran Reman-vaihteistojen konsepti on yksinkertainen: Kun traktorin vaihteisto hajoaa, sen omistajan ei aina tarvitse hankkia uutta vaihteistoa tai käyttää aikaa työlääseen vaihteistokorjaukseen. Hän voi myös tilata käytetyistä osista uudelleen valmistetun vaihteiston, joka toimii kuin uusi, mutta on vaihtoehtona ympäristöystävällisempi ja huokeampi. Sana Reman, on perua englanninkielisestä termistä remanufacturing, joka tarkoittaa uudelleenvalmistusta.

Luoma-Aho esittelee Äänekoskella sijaitsevan uuden hallin tiloja ilahduttavalla innostuksella. Hyllyillä lepää öljyisiä, yli 500 kiloa painavia vaihteistoja, joita ei vielä ole pesty.

"Olemme lyöneet pöytään niin isoja kasvulukuja, että johto uskoo meihin täysin."

Tehdaskorjatuista Reman-vaihteistojen myynnistä on tullut lyhyessä ajassa merkittävä osa Valtran liiketoimintaa. Vuodesta 2012 lähtien liikevaihdon kasvu on ollut noin 25-35 prosenttia vuosittain. Luoma-Aho arvioi, että tehtaalla korjataan vuosittain noin tuhat voimansiirron komponenttia.

Kauppakeskuksen muodonmuutos tehtaaksi

Reilu vuosi sitten vaihteistojen tehdaskorjaus muutti suurempiin tiloihin, entiseen kauppakeskus Spektriin. Uusi 700 neliön toimipiste sijaitsee noin kymmenen kilometrin päässä Valtran Suolahden tehtaalta. ABC-aseman taakse rakennettu jyhkeä kauppakeskus kaatui finanssikriisin jälkeen asiakaskatoon. Nykyisin rakennuksessa on vaihteistojen tehdaskorjauksen lisäksi Valtran koulutuskeskus ja suuri kirpputori. Pihan parkkipaikalla huristelee eri värisiä ja -mallisia traktoreita, joita tänään testaavat norjalaiset jälleenmyyjät.

Entisen kirjakaupan ja sisustusliike Pentikin tilat ovat kokeneet täydellisen muodonmuutoksen. Ulkoseinään on puhkottu nosto-ovi, ja tilan takaosaan on rakennettu hitsaus-, maalaus- ja pesuhuoneet. Myös valaistus ja lattiat on uudistettu täysin. Kaikkialla on äärimmäisen siistiä, sillä jokaisella työkalulla ja komponentilla on oma tarkka paikkansa.

On selvää, että Valtra on äänekoskelaisille paljon enemmän kuin traktoreita ja maatalouskoneita valmistava yritys. Luoma-Aholle Suolahden tehtaan lattiat ja seinät tulivat tutuiksi, sillä hänen isänsä työskenteli voimansiirtotehtaan koneistushallissa.

"Valtra on seutukunnan suurimpia työllistäjiä ja kaverieni vanhemmista useimmat työskentelivät siellä. Lapsille iskettiin jo taaperona Valtran tai Hankkijan lippalakki päähän", Luoma-Aho muistelee.

Monet yhtiön työntekijöistä ovat jo monen polven valtralaisia. Luoma-Aholle työpaikan valinta ei kuitenkaan ollut itsestäänselvyys. Nuorena hän opiskeli Venäjän-kauppaa kauppaoppilaitoksessa ja käväisi työharjoittelussa Pietarissa ja Petroskoissa. Sopivaa työpaikkaa ei kuitenkaan tullut vastaan, joten vuonna 1997 hän meni kesätöihin Valtran koneistushalliin - siihen samaan, jossa Luoma-Ahon isäkin oli työskennellyt. Ensimmäinen vuosi kului inventoidessa ja kuljettaessa traktoreiden osia. Pian Luoma-Aho alkoi edetä urallaan. Ensin hänestä tuli varaosaosaston toimitusvalvoja, myöhemmin ostaja ja tuotepäällikkö.

Kun amerikkalainen traktori- ja maatalouskoneiden valmistaja AGCO vuonna 2004 osti Valtran, Luoma-Aho lähetettiin Britanniaan Valtran edustajaksi. Vuodet ulkomailla olivat avartavia. Käteen jäi mieleenpainuva kokemus kansainvälisestä työyhteisöstä ja ystäviä, joiden kanssa Luoma-Aho on yhä paljon tekemisissä. Britanniassa asuessaan hirvittävä koti-ikävä koversi kuitenkin rintaa jatkuvasti.

"Olen pienestä paikasta kotoisin ja kaipasin rauhallisempiin maisemiin. Ikävöin kalastusta ja metsästystä. Suuri haaveeni oli päästä Laukaan Essolle aamuisin kahville."

Oivalluksesta kevyeen kokeiluun

Britanniasta palattuaan Luoma-Aho tunsi taas olevansa kotona. Vuonna 2012 hän alkoi silloisen esimiehensä kanssa pohtia, mistä yhtiö voisi saada miljoona euroa lisää liikevaihtoa. Aluksi ideointi oli kepeää heittelyä kahvijuonnin lomassa. Sitten syntyi aidosti innovatiivinen ajatus.

Valtran sisaryritys AGCO Power oli kunnostanut tehtaallaan traktoreiden käytettyjä moottoreita, mutta kenellekään ei ollut aikaisemmin tullut mieleen, että saman voisi tehdä myös traktoreiden vaihteistoille. Luoma-Aho lähetti innostuneena sähköpostia Valtran huolto-organisaation edustajille, ja tiedusteli, voisiko kierrätetyille ja korjatuille vaihteistoille olla kysyntää. Vastaukset olivat kirjavia. Osa piti ideaa hienona, toiset taas täysin joutavanpäiväisenä.

Miehet eivät lannistuneet ja Luoma-Aho alkoi kartoittaa potentiaalisen kysynnän määrää yhteistyökumppaneiltaan. Suolahdelle ryhdyttiin tilaamaan maailmalta käytettyjä ja ylijääneitä traktoreiden vaihteistoja. Luoma-Aho keräsi ympärilleen asiantuntijajoukon, joka alkoi analysoida, millaisia vaurioita vanhoista vaihteistoista löytyi ja olisiko niiden korjaaminen ylipäätään mahdollista.

Valtran johto suhtautui uuden ja potentiaalisen liiketoiminnan kokeiluun myönteisesti, vaikka osa yhtiön myyjistä toi ilmi huolensa: he pelkäsivät, että rikkoutuneiden vaihteistojen kunnostus- ja myyntipalvelu saattaisi rapauttaa laatutuotteita myyvän yhtiön brändiä.

"Huoli oli turha, sillä kaikki työkoneiden kanssa tekemisissä olevat tietävät, kuinka kovaan rasitukseen ne joutuvat. Koska asiakkaidemme elanto on kiinni näissä koneissa, on kriittistä, että laitteiden huolto tapahtuu mahdollisimman helposti ja nopeasti."

Luoma-Aholle annettiin Suolahden tehtaalta reilut sata neliötä hallitilaa ja yksi vaihteistoihin perehtynyt ammattilainen, Sami Liimatainen. He kehittivät vaihteistojen kunnostamiseen prosessin, joka on edelleen käytössä. Konseptin periaatteena ei ole kunnostaa asiakkaan traktorin alkuperäistä vaihteistoa, vaan lähettää hänelle nopealla aikataululla aiemmin kunnostettu, käytetty vaihteisto. Näin työkoneet saadaan takaisin pelloille pikavauhtia.

Tilatessaan Reman-vaihteiston asiakas maksaa panttimaksun, noin 50 prosenttia vaihteiston hinnasta. Pantti palautetaan asiakkaalle käytettyä vaihdelaatikkoa vastaan. Kun rikkoutunut ja hyvin painava vaihteisto saapuu kuorineen tehtaaseen, se viedään ensimmäiseksi pesutilaan. Pelloilla uurastaneet laitteet ovat usein täynnä multaa, hiekkaa ja eläinten lantaa, joten huolellinen kuuraus on tarpeen. Sen jälkeen vaihteisto tarkastetaan. Vialliset osat korvataan ehjillä, ja kaikki laakerit uusitaan. Kun vaihteisto on koottu uudelleen, se maalataan, päivitetään ja testataan. Kaikilla kunnostetuilla vaihteistoilla on vuoden takuu ja niiden hinta on 30-40 prosenttia uutta vaihteistoa huokeampi. Uuden laitteen valmistukseen verrattuna energiaa säästyy arvioilta 85 prosenttia.

Vaihteistojen kunnostus hyödyttää myös tuotekehitysosastoa

Kunnostus on käsityötä, eikä mitään työvaihetta ole automatisoitu. Vaihteiston korjaa ja uudistaa alusta loppuun sama asentaja. Työ tarjoaa säännöllisesti myös nostalgiaa, sillä asentajat saattavat törmätä vaihteistoon, jota ovat olleet kokoamassa yli 20 vuotta sitten.

"Olemme pohtineet, että liittäisimme vaihteiston testiraporttiin myös asentajan valokuvan", Luoma-Aho myhäilee ja arvelee, ettei Valtran Reman-vaihteistoja olisi mahdollista korjata ja huoltaa näin suurella tarkkuudella missään muualla.

"Valtran traktoreiden vaihteet on suunniteltu ja valmistettu Suolahden tehtaalla, lisäksi meillä on täällä paras tekninen tuki. Asentajamme ovat työskennelleet näiden vaihteiden kanssa vuosikymmeniä ja heidän osaamisensa on täysin korvaamatonta."

Luoma-Aho arvioi, että työn isoimmat pettymykset liittyvätkin korjattujen vaihteistojen hajoamiseen.

"On vaikea pala, jos meille tulee viesti, että vaihteisto ei ole kestänyt niin kauan kuin on toivottu. Olen tehnyt selväksi kaikille, että hoidamme ne kuntoon, maksoi mitä maksoi."

Vaihteistojen tehdaskunnostus on auttanut myös Valtran tuotekehitysosastoa, jonka insinöörit saavat nyt säännöllisesti ajankohtaista tietoa eri vaihteistomallien ongelmista. Näin he voivat kehittää entistä kestävämpiä tuotteita.

Kiertotalouteen nojaava toimintamalli on saanut paljon myönteistä huomiota, mutta Luoma-Aho kertoo, ettei liiketoimintaa kehittäessään ollut edes kuullut kiertotalous-termistä.

"Olemme oikeastaan vasta itse heränneet siihen, että teemme kiertotaloutta. Emme aikoinaan rakentaneet palvelua energiansäästön vuoksi, vaan tarkoituksemme oli saavuttaa puhdasta bisneshyötyä."

Asiakkaiden sitoutuminen ja tyytyväisyys Valtraan on uuden palvelun myötä lisääntynyt. Pelkän vaihteiston vaihdon avulla vanhalla traktorilla voi ajaa vielä jopa vuosikymmeniä. Reman-vaihteistot ovat osaltaan vastaus maatalouden heikkoon kannattavuustilanteeseen. Suomen traktorimarkkinoiden koko on viime vuosina supistunut ja viljelijät ottavat avosylin vastaan uusia ideoita budjetinhallintaan. Jopa kolmasosa Reman-liikevaihdosta menee Suomeen.

Paras markkinointiväline ovat olleet Valtran jälleenmyyjät, joille palvelua on alusta asti rummutettu äänekkäästi. Suomessa jälleenmyyjien tietoisuus alkaa jo olla hyvä, nyt fokus on Ranskassa, Saksassa ja Britanniassa.

Valtran sisällä uusi ja menestyvä liiketoiminta on herättänyt paljon mielenkiintoa ja jokaiseen avautuvaan työpaikkaan on paljon hyviä hakijoita. Tällä hetkellä vaihteistojen uudelleenvalmistuksessa on töissä kuusi asentajaa, ja uusi työntekijä aloittaa pian. Luoma-Aho sanoo olevansa ylpeä, että on voinut jättää Valtran brändiin oman kädenjälkensä.

"Meillä on täällä positiivinen fiilis, emmekä ole halunneet pitää kynttilää vakan alla. Täällä työskennellessä voi myös omalta osaltaan osallistua ilmastonmuutoksen torjuntaan."

Valtra Oy Ab

Mikä: Suomessa toimiva yhdysvaltalaiseen AGCO-yhtiöön kuuluva traktoreiden ja maatalouskoneiden valmistaja. Valtran traktoreita valmistetaan Äänekosken Suolahdella ja Brasiliassa. Valtra on traktoreiden markkinajohtaja Suomessa ja Pohjoismaissa.

Perustamisvuosi: 1951

Toimitusjohtaja: Jari Rautjärvi

Liikevaihto: 95,7 miljoonaa euroa vuonna 2017

Henkilöstö: 763 vuonna 2017

# data[].attributes.attachment_link.title
Kiertotalouden kädentaidoilla nopeaa palvelua - Sitra

# data[].attributes.attachment_link.description
Haave liikevaihdon kasvusta synnytti traktoreiden kunnostettuja vaihteistoja tarjoavan Valtran Reman -palvelun, joka säästää energiaa ja viljelijöiden hermoja.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tekstiilijäte muuttuu raaka-aineeksi tiistaina avatussa laitoksessa. Paimion pilottilaitoksen kokemusten pohjalta suunnitellaan koko Suomen kotitalouksien poistotekstiilit käsittelevää jalostuslaitosta.

Tällaista kuitua vanhoista vaatteistasi ja lakanoistasi syntyy Paimion poistotekstiilien jalostuslaitoksella. Kuva: Lassi Lähteenmäki/Yle

Vanhoja rättejä ja lumppuja hyödynnetään tulevaisuudessa muutenkin kuin matonkuteiksi.

Paimiossa avautui tiistaina Pohjois-Euroopan ensimmäinen poistotekstiiliä laajamittaisesti kierrätyskuiduksi jalostava tehdas - tai tarkemmin kiertotalouslaitos.

Laitoksessa yhdistävät voimansa Rester Oy ja Lounais-Suomen Jätehuolto Oy (LSJH). Yritykset ovat yhdessä kehittäneet kaupallisesti toimivan ratkaisun yritysten ja kotitalouksien tekstiilien kierrättämiseksi ja jalostamiseksi uudelleen teollisuuden raaka-aineeksi.

Laitoksessa yritysten poistotekstiilejä uudelleen käytettäväksi kuiduksi valmistaa Rester Oy, jonka tavoitteena on rakentaa kansainvälisesti merkittävä ratkaisumalli yritysten tekstiilien kierrättämiseksi.

- Ympäristökysymysten ja EU:ssa tapahtuvan regulaation eli sääntelyn kiristymisen myötä on tuottajien intressi siirtyä laajalti kierrätysmateriaalien käyttöön kasvanut. Yhteistyökumppaneiden kanssa tapahtuvan aktiivisen yhteistyön myötä voimme välittömästi vaikuttaa materiaalien kiertotalousasteeseen. Tätä on valmisteltu vuosia, on hienoa saada työt konkreettisesti käyntiin, Resterin toimitusjohtaja Outi Luukko sanoo.

Laitoksen toisella linjastolla toimii kuntien omistama Lounais-Suomen Jätehuolto Oy, joka tarjoaa kotimaisen käsittelyratkaisun Suomen kotitalouksilta kerätylle poistotekstiilille jalostamalla siitä kierrätyskuitua.

- LSJH:n tavoitteena on ratkaista kotitalouksien tekstiilinkierrätys Suomessa. Olemme keränneet ja lajitelleet asukkaiden poistotekstiiliä vuodesta 2015 ja selvittäneet poistotekstiilin kierrätyksen ja jalostuksen mahdollisuuksia lukuisten hankkeiden kautta pian kymmenen vuoden ajan, taustoittaa toimitusjohtaja Jukka Heikkilä.

Avajaistilaisuuden juhlapuhuja oli ympäristöministeri Krista Mikkonen.

Poistotekstiiliä hyödynnetään vielä vähän, mutta pian laki vaatii parannusta

Pelkästään Suomessa syntyy vuosittain noin 100 miljoonaa kiloa tekstiilijätettä, jota hyödynnetään vielä huonosti uusiotuotannon raaka-aineena. Paimion jalostamon käsittelykapasiteetti on noin 12 miljoonaa kiloa, eli noin 10 prosenttia koko maan tekstiilijätteestä.

Kierrätyskuidusta voidaan valmistaa esimerkiksi lankaa, erilaisia kuitukangasmateriaaleja, eristeitä, akustiikkalevyjä ja suodatinkankaita sekä komposiitteja. Kuidulle haetaan jatkuvasti uusia käyttökohteita.

Poistotekstiilinkeräys järjestetään valtakunnallisesti yhteistyössä muiden Suomen jätelaitosten kanssa. Paimion Green Field Hubin käsittelylinjastolla tuotetun kierrätyskuidun hyödyntämiseksi etsitään jatkuvasti uusia yhteistyökumppaneita.

Paimion pilottilaitoksen kokemusten pohjalta yhtiö suunnittelee koko Suomen kotitalouksien poistotekstiilit käsittelevän poistotekstiilin jalostuslaitoksen rakentamista.

Uusi jätelaki on tekemässä poistotekstiilin erilliskeräyksestä pakollista Suomessa vuonna 2023. Koko Euroopan unionin alueella muutos on tulossa vuonna 2025.

Rester Oy:n ja LSJH:n kanssa yhteistyössä on mukana Paimion Kehitys Oy. Green Field Hubin odotetaan tuovan Paimioon uutta liiketoimintaa ja uusia työpaikkoja. Paimion Kehitys Oy on kehittänyt yhteistyön innostamana yrityksille uuden Paimion kiertotalouskampus -palvelumallin.
Voit keskustella aiheesta Yle Tunnuksella. Kommentointi sulkeutuu 3.11. kello 23.

# data[].attributes.attachment_link.title
Virttynyt t-paitasi saa pian uuden elämän tekstiilikuituna - Paimiossa avattiin Pohjois-Euroopan suurin poistotekstiilin jalostuslaitos

# data[].attributes.attachment_link.description
Tekstiilijäte muuttuu raaka-aineeksi tiistaina avatussa laitoksessa. Paimion pilottilaitoksen kokemusten pohjalta suunnitellaan koko Suomen kotitalouksien poistotekstiilit käsittelevää jalostuslaitosta. Vanhoja rättejä ja lumppuja hyödynnetään tulevaisuudessa muutenkin kuin matonkuteiksi. Paimiossa avautui tiistaina Pohjois-Euroopan ensimmäinen poistotekstiiliä laajamittaisesti kierrätyskuiduksi jalostava tehdas - tai tarkemmin kiertotalouslaitos. Laitoksessa yhdistävät voimansa Rester Oy ja Lounais-Suomen Jätehuolto Oy (LSJH).

# data[].attributes.attachment_link.title
Rakennusalalla on kiertotalouden mentävä aukko – Destaclean auttaa yrityksiä eteenpäin kestävämmän tulevaisuuden polulla - Tekniikka & Talous

# data[].attributes.attachment_link.description
Hiilijalanjäljen pienentäminen, vastuullisuus ja kiertotalous: kolme megatrendiä, jotka muuttavat maailmaa. Rakennusala, kera Destacleanin toimitusjohtaja Tanja Rytkösen, seisoo tukevasti näiden kolmen trendin risteyksessä. Haasteita on kaikilla kolmella saralla, mutta muutos tarjoaa myös lukemattom…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uuden pilottilaitoksen toiminnan on tarkoitus alkaa Lappeenrannassa ensi vuoden alkupuolella.

Lappeenrantaan rakennetaan tekstiilikuituja valmistava biolaitos. Kuvituskuvassa tekstiilikuitua. Kuva: Sanna Savela / YLE

Lappeenrantaan nousee uusi tekstiilikuituja valmistava biolaitos.

Bio- ja kiertotalouden teknologiota ja materiaaleja kehittävä espoolaisyhtiö Nordic Bioproducts Group investoi Lappeenrannan Harapaisiin rakennettavaan laitokseen 30 miljoonaa euroa.

Pilottilaitoksen toiminnan on tarkoitus alkaa ensi vuoden alkupuolella.

Laitoksen suunnittelusta ja rakentamisesta vastaa lappeenrantalainen yritys Fiber−X Finland.

Pilottilaitoksessa tullaan tuottamaan muun muassa selluloosasta Norratex-tekstiilikuitua, jonka Nordic Bioproducts on kehittänyt. Lappeenrannan laitoksen hankkeessa on mukana maailman kolmanneksi suurin sellunvalmistaja, chileläinen CMPC Ventures.

Lappeenrannan pilottilaitokseen palkataan ensimmäisessä vaiheessa 30-40 ihmistä, lähinnä prosessihenkilökuntaa, laborantteja, myynti- ja markkinointihenkilöitä sekä toimihenkilöitä.

Lappeenrannan kaupunginjohtaja Kimmo Jarva iloitsee tiedotteessa, että juuri tämänlainen yritysten kasvu ja kehitys sekä alueen vihreän osaamisen hyödyntäminen ovat kaupungin tavoitteiden ja strategian ytimessä.

- Tämä on hieno esimerkki Lappeenrannan vahvuuksista yrittäjälle. Tässä yhdistyvät meidän huipputason tutkimus- ja kehittämisosaaminen, metsäteollisuuskeskittymän merkitys ja edelläkävijyys kiertotalous-, energia- ja ympäristöasioissa, Jarva sanoo.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lappeenrantaan rakennetaan tekstiilikuituja valmistava biolaitos - investoinnin määrä on 30 miljoonaa euroa

# data[].attributes.attachment_link.description
Uuden pilottilaitoksen toiminnan on tarkoitus alkaa Lappeenrannassa ensi vuoden alkupuolella.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mainos: Kekkilä | Näin Kekkilä pienentää ympäristökuormaa kiertotalouden mukaisilla tuotteilla

# data[].attributes.attachment_link.description
MAINOS Mitä on kestävä multa, ja miten se auttaa Suomea saavuttamaan kiertotaloustavoitteensa vuoteen 2036 mennessä?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kyseessä on Sitran mukaan ensimmäinen kerta, kun kiertotalouden vaikutuksia luontokatoon mallinnettiin luvuiksi globaalissa mittakaavassa. Raportti käsitteli neljää luontoa kuluttavaa talouden alaa.

Globaali luontokato voidaan pysäyttää kokonaan vuoteen 2035 mennessä alkamalla noudattaa kiertotalouden periaatteita, toteaa Sitran maanantaina julkaistu raportti.

Suomen itsenäisyyden juhlarahaston raportissa keskityttiin neljään luontoa kuluttavaan talouden alaan: ruokaan ja maatalouteen, rakentamiseen, metsiin sekä tekstiileihin. Siinä laskettiin, kuinka paljon luonnon monimuotoisuutta globaalisti säästyisi, jos kaikilla näillä aloilla tehtäisiin realistisesti toteutettavissa olevat kiertotaloustoimet.

# data[].attributes.attachment_link.title
HS Ympäristö | Sitran laskelma: Luontokato pysähtyisi kiertotaloudella - lihansyönnin ja tuhlailun vähentäminen tehokkaimmat keinot

# data[].attributes.attachment_link.description
Kyseessä on Sitran mukaan ensimmäinen kerta, kun kiertotalouden vaikutuksia luontokatoon mallinnettiin luvuiksi globaalissa mittakaavassa. Raportti käsitteli neljää luontoa kuluttavaa talouden alaa. Globaali luontokato voidaan pysäyttää kokonaan vuoteen 2035 mennessä alkamalla noudattaa kiertotalouden periaatteita, toteaa Sitran maanantaina julkaistu raportti. Suomen itsenäisyyden juhlarahaston raportissa keskityttiin neljään luontoa kuluttavaan talouden alaan: ruokaan ja maatalouteen, rakentamiseen, metsiin sekä tekstiileihin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
EcoUp palkittiin, koska se on tehnyt pitkäjänteistä työtä vuosikymmeniä kiertotalouden parissa ja kehittänyt uusia kiertotalousratkaisuja.

Ecoupin toimitusjohtaja Antti Ollikainen ottaa vastaan kiertotalousteko-palkinnon. Kuva: Jari Peltoperä / Yle

Valtakunnallinen Vuoden Kiertotalousteko -palkinto on myönnetty tiistaina kiertotalousyhtiö EcoUp Oyj:lle. Palkinto myönnettiin Kemissä ACEF2022 Arctic Circular Economy Forumissa.

Tänä keväänä EcoUp sai patentin monistettavalle teollisen kiertotalouden innovaatiolle, jossa hankalasti kierrätettävä mineraalivilla saadaan uudeksi raaka-aineeksi esimerkiksi sementin valmistukseen.

- Juuri tällaisia ratkaisuja teollinen kiertotalous tarvitsee, sanoo palkinnon jakanut Kiertotalouskeskuksen johtaja Tuomas Pussila.

EcoUp Oyj on suomalainen kiertotalouskonserni, ja se listautui Helsingin pörssin First North -listalle syyskuussa 2021. Yhtiön toiminnan tavoitteena on, että hylättyjä materiaaleja hyödynnetään yhä enemmän osana kestävää ja resurssiviisasta rakentamista.

- EcoUp on erinomainen esimerkki siitä, että pitkäjänteinen työ kannattaa ja luo elinvoimaa. Toivomme, että EcoUpin yritystarina innostaa uusia toimijoita vihreän siirtymän liiketoimintaan, toteaa Kiertotalouskeskuksen viestintäasiantuntija Soile Suvanto.

Keskeistä on hylättyjen materiaalien käyttäminen

EcoUpin tarina lähti liikkeelle Kuusankoskella vuonna 1979 Ekovillan nimellä. Nykyään yhtiön pääkonttori on Oulussa. EcoUpin toimitusjohtaja Antti Ollikainen vastaanotti palkinnon hymyssä suin.

- Otan palkinnon suurella kiitollisuudella vastaan. EcoUpin kaikki toiminta tähtää siihen, että hylättyjä materiaaleja käytetään yhä enemmän osana kestävää rakentamista. Liikevaihdostamme valtaosa perustuu kiertotalouteen ja tällä tiellä olemme olleet jo vuodesta 1979. Kyllä se ilahduttaa, että porukkamme hyvä työ huomataan ja palkitaan, toimitusjohtaja Antti Ollikainen sanoo.

Palkinnoksi EcoUp saa oman nimikkopuun Auroral-metsästä Tervolasta sekä linnunpöntön.

- Kutsumme ACEF-forumin jälkeen EcoUpin nauttimaan kanssamme nokipannukahvit Auroral-metsässä ja asettamaan linnunpöntön paikoilleen palkintopuuhun, Soile Suvanto kertoo.

Valtakunnallinen Kiertotalousteko -palkinto jaettiin nyt ensimmäisen kerran, ja tarkoitus on jakaa palkinto jatkossa vuosittain. Haussa oli innovatiivinen, kekseliäs tai rohkea teollista kiertotaloutta edistävä teko, yritys, ihminen tai asia.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vuoden kiertotalousteko -palkinto EcoUpille - yhtiö kehitti uusia ratkaisuja mineraalivillan uudelleen hyödyntämiseen

# data[].attributes.attachment_link.description
EcoUp palkittiin, koska se on tehnyt pitkäjänteistä työtä vuosikymmeniä kiertotalouden parissa ja kehittänyt uusia kiertotalousratkaisuja. Valtakunnallinen Vuoden Kiertotalousteko -palkinto on myönnetty tiistaina kiertotalousyhtiö EcoUp Oyj:lle. Palkinto myönnettiin Kemissä ACEF2022 Arctic Circular Economy Forumissa. Tänä keväänä EcoUp sai patentin monistettavalle teollisen kiertotalouden innovaatiolle, jossa hankalasti kierrätettävä mineraalivilla saadaan uudeksi raaka-aineeksi esimerkiksi sementin valmistukseen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kylissä on paljon osaamista järkevästä nuukailemisesta, mutta monin tavoin voi edelleen parantaa kestävän elämäntavan käytäntöjä ja huolehtia luonnon monimuotoisuudesta.

Kiertotalouskoordinaattori Sanna-Mari Suopajärvi käy kylissä sekä jakamassa tietoa että antamassa käytännön ohjeita ekologiseen elämäntapaan. Kuva: Pirkko Kukko-Liedes / Yle

Eteläisen Lapin kylissä tehostetaan kestävän kulutuksen käytäntöjä.

Peräpohjolan Leader ry:n Kiertotalous ruohonjuurella -niminen hanke innostaa, tukee ja neuvoo kylien asukkaita toteuttamaan ekologisia ratkaisuja arjessaan sekä toimimaan kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti. Kylissä järjestetään tietoiskuja, työpajoja ja valmennuksia, joissa ovat vahvasti esillä käytännön esimerkit.

Mattoja ja hyönteishotelleja

Kylissä on muun muassa pidetty kasvisruokakursseja, käsitelty raivausjätettä biohiileksi eli maanparannusaineeksi ja monipuolistettu materiaalien uusiokäyttöä. Esimerkiksi viime viikolla Simossa pidetyssä työpajassa harjoiteltiin hyönteishotellien tekemistä ja Keminmaassa opeteltiin hyödyntämään vanhoja tekstiilejä valmistamalla niistä mattoja ilman kangaspuita.

Kiertotalouskoordinaattori Sanna-Mari Suopajärvi kertoo, että ensi kesänä aikeena on perustaa maisemapeltoja ja uusniittyjä.

- Monilla kyläalueillahan on arvokkaita perinnebiotooppeja, joita halutaan säilyttää ja ylläpitää, mutta jos haluaa vielä enemmän tukea luonnon monimuotoisuutta ja pienentää omia ympäristövaikutuksiaan, voi perustaa ihan uusiakin niittyjä ja peltoja. Ne sitten auttavat pörriäisten elämää.

Simolainen kyläaktiivi Minna Huttula kokoamassa ötökkämökkiä eli hyönteishotellia. Kuva: Pirkko Kukko-Liedes / Yle

Osaamista siirrettävä seuraaville sukupolville

Tavoitteena on tehdä kestävästä kehityksestä arkea. Perinteisesti maaseudulla on tätä periaatetta varsin hyvin noudatettukin.

- On tärkeää vaalia näitä perinteisiä nuukailuun, säästämiseen ja arjen hallintaan liittyviä taitoja ja siirtää osaamista myös seuraaville sukupolville, Suopajärvi sanoo.

Kiertotaloushankkeessa on mukana toistakymmentä kyläyhdistystä Peräpohjolan Leaderin alueella eli Tervolassa, Simossa, Rovaniemellä, Ranualla, Keminmaassa ja Kemissä. Hanke on päättymässä kesän lopussa, joten asiasta innostuvien ja mukaan haluavien kylien on syytä aktivoitua nopeasti.
Lisää aiheesta: Viisi vinkkiä kiertotaloudesta arkeesi Testaa, millainen on sinun tyylisi pelastaa maapallo Kiertotalous on niin pieniä arjen tekoja kuin teollisuuden sivuvirtojakin Professori: Kiertotalous vähentäisi riippuvuutta Venäjän luonnonvaroista Vanha T-paitasi voi päätyö jatkossa polttouunin sijasta Kemiin - uusi tekstiilinkierrätyslaitos helpottaisi valtavaa ympäristöongelmaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Kylissä on paljon osaamista järkevästä nuukailemisesta, mutta monin tavoin voi edelleen parantaa kestävän elämäntavan käytäntöjä ja huolehtia luonnon monimuotoisuudesta. Eteläisen Lapin kylissä tehostetaan kestävän kulutuksen käytäntöjä. Peräpohjolan Leader ry:n Kiertotalous ruohonjuurella -niminen hanke innostaa, tukee ja neuvoo kylien asukkaita toteuttamaan ekologisia ratkaisuja arjessaan sekä toimimaan kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pääkaupunkiseudun asukkaiden biojätteistä voitaisiin tehdä maata parantavaa lannoitetta ja moninkertaisesti nykyistä enemmän biokaasua.

Asia on tärkeä siksi, että niin maakaasun kuin lannoitteidenkin hankinta on käynyt hankalaksi, kalliiksi ja moraalisesti kyseenalaiseksi Venäjän hyökkäyssodan takia. Esimerkiksi viljan kasvun kannalta välttämätöntä typpeä tehdään ammoniakista, jota tuodaan edelleen Venäjältä.

Lisäksi keinotekoisten lannoitteiden tuotannosta ja maakaasun poltosta syntyy paljon ilmastopäästöjä.

Se, kuinka paljon biojätteistä saadaan hyötyä, riippuu tekniikasta ja tavallisista kansalaisista.

Tekninen edistysaskel otetaan parin vuoden kuluttua Espoon Ämmässuolla, jossa on Helsingin seudun ympäristöpalveluiden (HSY) ekoteollisuuskeskus.

Alle puolet ruuantähteistä päätyy biokaasun tuotantoon

Nykyisin yli puolet Ämmässuolle tuotavasta biojätteestä menee suoraan kompostikäsittelyyn.

Sieltä se päätyy osaksi viherrakentamisessa käytettävää multaa. Komposti ei kuitenkaan välttämättä ole paras paikka biojätteelle.

Loput eli vajaa puolet Ämmässuon biojätteestä päätyy kompostiin bioreaktorin kautta.

Se on suoraa kompostointia parempi vaihtoehto siksi, että bioreaktorissa mätänevästä jätteestä saadaan biokaasua. Se on puhdistuksen jälkeen samaa metaania kuin fossiilinen maakaasu.

Bioreaktorista tulee maakaasun lisäksi mädätettä, joka toistaiseksi sekoitetaan kompostiin. Ongelma on se, että lilluvaa mädätettä ei voi laittaa kompostin joukkoon nykyistä enempää.

Uusi laitteisto tekee mädätteestä lannoitetta

Parin vuoden kuluttua HSY uudistaa biojätteen käsittelyn Ämmässuolla siten, että mädätteen määrä ei enää rajoita biokaasun tuotantoa.

Kun mädätteestä siilataan isommat kököt pois ja se kuumennetaan 70-asteiseksi, siitä tulee turvallista lannoitetta pelloille. Maatilojen koneet voivat levittää sitä pelloille samaan tapaan kuin lietelantaa.

Uuden laitteiston ansiosta Helsingin seudun ympäristöpalvelut (HSY) voi käsitellä biokaasureaktorissa 80 prosenttia Ämmässuolle tuotavasta biojätteestä - nykyisen 45 prosentin sijaan.

Keinotekoisille lannoitteille parempi korvaaja

Biokaasun lisäksi myös kasvulle tärkeiden ainesosien talteenotto paranee Ämmässuolla.

Kompostoinnissa osa biojätteen sisältämästä orgaanisesta aineesta ja typestä haihtuu ilmaan. Tulevaisuudessa ne saadaan paremmin hyötykäyttöön mädätteestä tehdyn lannoitteen ansiosta.

HSY:n biokierrätyksen toimintovastaava Christoph Gareis kehuu uutta lannoitetta vuolaasti. Siinä on keinotekoisten lannoitteiden tapaan typpeä ja fosforia, mutta myös orgaanista ainesta ja hivenravinteita, jotka parantavat maan laatua.

- Maaperän eliöstö elpyy, ja sen ominaisuudet paranevat. Maaperästä tulee kuohkeampaa kuin keinolannoitteita käytettäessä, ja se pidättää vettä paremmin.
Kuuntele HSY:n Christoph Gareisin näkemys siitä, mikä voisi olla biojätteen käsittelyn seuraava askel biokaasun ja lannoitteen jälkeen.
Venäjän hyökkäyssota korosti investoinnin tärkeyttä

Biojätteen parempi hyödyntäminen ei ole ollut enää vähään aikaan tekniikasta kiinni. Biokaasulaitoksia on ollut käytössä yli parikymmentä vuotta.

Mädätteen käsittelytekniikka on tuoreempaa, mutta ei uusinta uutta sekään.

- Niitäkin laitoksia on ollut jo aika monta vuotta käytössä. Varmasti saamme toimivaa tekniikkaa, Gareis sanoo.

Laitteita on kehitetty vuosien varrella kiertotalouden merkityksen kasvaessa, mutta Venäjän hyökkäyssota Ukrainaan korosti myös huoltovarmuuden tärkeyttä.

- Ukrainan kriisi ja energian hintojen nousu ovat nopeuttaneet tätä investointiprosessia.

Biokaasun tuotanto lähes tuplaantuu

Tavoite on, että vuonna 2026 Ämmässuolta tulee lannoitetta niin paljon, että sen avulla voidaan tuottaa esimerkiksi noin yhdeksän miljoonaa kiloa leipää.

- Sanoisin, että lannoitemäärä on aika pieni pisara Uudenmaan peltojen kokonaiskulutukseen nähden. Mutta jokainen pisara auttaa, Gareis sanoo.

Biokaasun tuotantotavoite on kahdeksan miljoonaa kuutiota vuodessa. Se on lähes kaksinkertainen nykyiseen verrattuna.

Oma voimala tekee biokaasusta lämpöä Ämmässuolle ja sähköä myyntiinkin asti.

HSY:n tuotantotavoitteisiin pääseminen edellyttää uuden laitteiston lisäksi sitä, että Ämmässuolle päätyvän biojätteen määrä kasvaa viidenneksellä.

Onko kahdeksan miljoonaa kuutiota biokaasua paljon vai vähän?

Jos kahdeksasta miljoonasta kuutiosta biokaasua tehdään energiaa Ämmässuon biovoimalassa, siitä saadaan vuosittain noin 12 500 megawattituntia lämpöä ja saman verran sähköä.

Sähkömäärä on samaa luokkaa yhden tuulivoimalan vuosituotannon kanssa.

Lämpömäärä vastaa suurin piirtein koko Helsingin kaukolämmön kymmenen tunnin kulutusta nollakelillä. Toistaiseksi lämpö on kulunut Ämmässuon ekoteollisuuskeskuksen rakennuksissa ja prosesseissa.

Jatkossa biokaasun määrä kasvaa, mutta kaatopaikkakaasun määrä vastaavasti vähenee. Jos lämpöä jää jatkossa yli, sitä saatetaan myydä naapuriin rakennettavalle teollisuusalueelle.

Ainakin Jyväskylässä biojätteestä tehtyä metaania myydään liikenteen polttoaineeksi.

Tunnollisempi lajittelu kasvattaisi biokaasun ja lannoitteen määrää

Ja nyt päästään siihen, miten tavalliset kansalaiset voivat vaikuttaa biojätteestä saatavan hyödyn määrään.

Tällä hetkellä vain noin kolmannes pääkaupunkiseudun kotien biojätteestä päätyy Ämmässuolle.

Lopusta valtaosa menee sekajätteen mukana Vantaan Energian polttolaitokselle. Vaikka laitos tuottaa sähköä ja lämpöä, biojätteet eivät ole sellaisenaan kovin hyvää polttoainetta. Ämmässuolla biojätteistä saataisiin paljon enemmän hyötyä.

Yksi syy vähäiseen lajitteluun on se, että biojätettä on kerätty toistaiseksi vain kerrostaloista ja isommista rivitaloyhtiöistä. Tätä ongelmaa ratkotaan siten, että biojätteen erilliskeräys laajenee kaikkiin asuintaloihin yli 10 000 asukkaan taajamissa.

Suurempi ja hankalampi ongelma on se, etteivät kaikki lajittele ruuantähteitä biojäteastiaan, vaikka sellainen roskakatoksesta löytyisikin.

Säntillisellä lajittelulla biokaasun tuotanto voisi teoriassa kasvaa viisinkertaiseksi nykyisestä, ja lannoitetta riittäisi vuosittain yli 20 miljoonan leipäkilon tuottamiseen.
Voit keskustella aiheesta 24.5. kello 23:een saakka.
Tämä toki edellyttäisi lajittelubuumin lisäksi lisäinvestointeja myös Ämmässuolle. Uudelle biokaasureaktorille onkin jo katsottu paikka valmiiksi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Biojätteistä aletaan tehdä lannoitetta ja lisää biokaasua Espoossa, mutta paljon on kiinni ihmisten valinnoista roskapöntöillään

# data[].attributes.attachment_link.description
Venäjän hyökkäyssota Ukrainaan lisäsi paineita investointiin, jonka myötä haisevat kompostikasat pienenevät. Uusien laitteiden lisäksi HSY toivoo lisää biojätettä oikeisiin astioihin.

# data[].attributes.headline
Datakeskuksen hukkalämpö ei aluksi kelvannut Helsingin kaukolämpöyhtiölle – sitten maailma muuttui ja nyt lämpö virtaa Pitäjänmäessä

# data[].attributes.subject
Datakeskuksen hukkalämpö ei aluksi kelvannut Helsingin kaukolämpöyhtiölle – sitten maailma muuttui ja nyt lämpö virtaa Pitäjänmäessä

# data[].attributes.attachment_link.title
Datakeskuksen hukkalämpö ei aluksi kelvannut Helsingin kaukolämpöyhtiölle – sitten maailma muuttui ja nyt lämpö virtaa Pitäjänmäessä

# data[].attributes.attachment_link.description
Palvelinkoneet lämmittävät nyt ulkoilman sijaan taloja ja käyttövettä. Kahden miljoonan euron investointi lämpöpumppuihin ei ollut itsestäänselvyys.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Infinited Fiber Companya kehutaan rohkeasta innovaation kaupallistamisesta. Yhtiön uusiokuitu perustuu teknologiaan, jonka kehitys on aloitettu kymmeniä vuosia sitten.

Infinited Fiber Company suunnittelee Kemiin 400 miljoonaa euroa maksavaa kierrätystekstiilitehdasta, joka on tarkoitus rakentaa Stora Enson sulkeman paperitehtaan tiloihin. Kuva: Risto Koskinen / Yle

Infinited Fiber Companylle on myönnetty Vuoden Kiertotalousteko 2023 -palkinto.

Valintaa perustellaan tekstiilien kiertotalouden edistämisellä ja uudella tavalla toimimisella.

- Infinited Fiber Company on lähtenyt sisukkaasti ja rohkeasti valloittamaan maailmaa ja on saanut solmittua kumppanuuksia maailman suurimpien muotibrändien, kuten Adidaksen, H&M:n sekä Zalandon ja Tommy Hilfigerin, kanssa, perustelee tiedotteessa johtaja Tuomas Pussila Kiertotalouskeskuksesta.

Vuoden Kiertotalousteko -palkinnon saaja julkistettiin tänään valtakunnallisessa teollisen kiertotalouden foorumissa Kemissä. Voittaja saa palkinnoksi oman nimikkopuun suomalaisesta metsästä.

Infinited Fiber Companyn HR-päällikkö Taru Vertanen sai valita mieleisensä puun metsäretkellä Tervolassa kesäkuun alussa.

- Metsässä kävellessä huomasin heti kolmen koivun poppoon ja siinä se oli. Meillä Infinited Fiberillä ja kiertotaloudessa ylipäätään korostuu uudenlainen tapa tehdä ennakkoluulottomasti yhteistyötä yli perinteisten raja-aitojen ja koivutrio kuvastaa näitä arvoja mainiosti, Vertanen sanoo tiedotteessa.

Infinited Fiber Company suunnittelee Kemiin 400 miljoonaa euroa maksavaa kierrätystekstiilitehdasta, joka työllistäisi 270 henkilöä. Tehdas on tarkoitus rakentaa Stora Enson sulkeman paperitehtaan tiloihin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kemiin kierrätystekstiilitehdasta suunnitteleva Infinited Fiber Company on saanut vuoden Kiertotalousteko -palkinnon

# data[].attributes.attachment_link.description
Infinited Fiber Companya kehutaan rohkeasta innovaation kaupallistamisesta. Yhtiön uusiokuitu perustuu teknologiaan, jonka kehitys on aloitettu kymmeniä vuosia sitten.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
EcoUp palkittiin, koska se on tehnyt pitkäjänteistä työtä vuosikymmeniä kiertotalouden parissa ja kehittänyt uusia kiertotalousratkaisuja.

Ecoupin toimitusjohtaja Antti Ollikainen ottaa vastaan kiertotalousteko-palkinnon. Kuva: Jari Peltoperä / Yle

Valtakunnallinen Vuoden Kiertotalousteko -palkinto on myönnetty tiistaina kiertotalousyhtiö EcoUp Oyj:lle. Palkinto myönnettiin Kemissä ACEF2022 Arctic Circular Economy Forumissa.

Tänä keväänä EcoUp sai patentin monistettavalle teollisen kiertotalouden innovaatiolle, jossa hankalasti kierrätettävä mineraalivilla saadaan uudeksi raaka-aineeksi esimerkiksi sementin valmistukseen.

- Juuri tällaisia ratkaisuja teollinen kiertotalous tarvitsee, sanoo palkinnon jakanut Kiertotalouskeskuksen johtaja Tuomas Pussila.

EcoUp Oyj on suomalainen kiertotalouskonserni, ja se listautui Helsingin pörssin First North -listalle syyskuussa 2021. Yhtiön toiminnan tavoitteena on, että hylättyjä materiaaleja hyödynnetään yhä enemmän osana kestävää ja resurssiviisasta rakentamista.

- EcoUp on erinomainen esimerkki siitä, että pitkäjänteinen työ kannattaa ja luo elinvoimaa. Toivomme, että EcoUpin yritystarina innostaa uusia toimijoita vihreän siirtymän liiketoimintaan, toteaa Kiertotalouskeskuksen viestintäasiantuntija Soile Suvanto.

Keskeistä on hylättyjen materiaalien käyttäminen

EcoUpin tarina lähti liikkeelle Kuusankoskella vuonna 1979 Ekovillan nimellä. Nykyään yhtiön pääkonttori on Oulussa. EcoUpin toimitusjohtaja Antti Ollikainen vastaanotti palkinnon hymyssä suin.

- Otan palkinnon suurella kiitollisuudella vastaan. EcoUpin kaikki toiminta tähtää siihen, että hylättyjä materiaaleja käytetään yhä enemmän osana kestävää rakentamista. Liikevaihdostamme valtaosa perustuu kiertotalouteen ja tällä tiellä olemme olleet jo vuodesta 1979. Kyllä se ilahduttaa, että porukkamme hyvä työ huomataan ja palkitaan, toimitusjohtaja Antti Ollikainen sanoo.

Palkinnoksi EcoUp saa oman nimikkopuun Auroral-metsästä Tervolasta sekä linnunpöntön.

- Kutsumme ACEF-forumin jälkeen EcoUpin nauttimaan kanssamme nokipannukahvit Auroral-metsässä ja asettamaan linnunpöntön paikoilleen palkintopuuhun, Soile Suvanto kertoo.

Valtakunnallinen Kiertotalousteko -palkinto jaettiin nyt ensimmäisen kerran, ja tarkoitus on jakaa palkinto jatkossa vuosittain. Haussa oli innovatiivinen, kekseliäs tai rohkea teollista kiertotaloutta edistävä teko, yritys, ihminen tai asia.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vuoden kiertotalousteko -palkinto EcoUpille - yhtiö kehitti uusia ratkaisuja mineraalivillan uudelleen hyödyntämiseen

# data[].attributes.attachment_link.description
EcoUp palkittiin, koska se on tehnyt pitkäjänteistä työtä vuosikymmeniä kiertotalouden parissa ja kehittänyt uusia kiertotalousratkaisuja. Valtakunnallinen Vuoden Kiertotalousteko -palkinto on myönnetty tiistaina kiertotalousyhtiö EcoUp Oyj:lle. Palkinto myönnettiin Kemissä ACEF2022 Arctic Circular Economy Forumissa. Tänä keväänä EcoUp sai patentin monistettavalle teollisen kiertotalouden innovaatiolle, jossa hankalasti kierrätettävä mineraalivilla saadaan uudeksi raaka-aineeksi esimerkiksi sementin valmistukseen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suunnitelman mukaan Muhoksen Biopark koskisi koko kunnan aluetta. Keskittymän tavoitteena on muun muassa lisätä työpaikkoja ja yritystoimintaa kunnassa.

Muhoksella pyritään mahdollistamaan vähähiilisen energian tuotantoa uuden hankkeen avulla. Kuva: Risto Degerman / Yle

Muhoksella kehitellään ajatusta keskittymästä, joka kokoaisi eri puolilla kuntaa olevia kiertotalouden ja kestävänkehityksen toimijoita yhteen.

Kunta hakee rahoitusta maakuntaliitolta Muhos Biopark nimellä kulkevaan kehittämishankkeeseen. Tarkoituksena on kehittää aluetta bio- ja kiertotalouden sekä energia-alan yritysten tarpeisiin.

Muhos Biopark on käytännössä malli, jossa koottaisiin yhteen koko kunnan alueen bio- ja kiertotalousalueet sekä energiatuotanto- ja varastointialueet.

Kunnan tavoitteena on parantaa alueen kilpailukykyä sekä kehittää keinoja vähähiiliseen energian tuotantoon ja siihen liittyvien sivuvirtojen hyödyntämiseen. Kunnan mukaan Bioparkiin voisivat tulla mukaan esimerkiksi lannoite- ja peltotuotteiden jalostus, älykkäät kasvihuoneet, kaasun jatkojalostajat ja biohiilitehdas.

- Käytännössä tavoite on lisätä investointeja, yritystoimintaa ja työpaikkoja sekä vahvistaa kunnan mielikuvaa, kunnanjohtaja Jussi Rämet kertoo tiedotteessa.

Myös Muhoksen elinkeinopäällikkö Asseri Pitkälän mukaan uusi Muhos Biopark voisi parantaa yritysten mahdollisuuksia työvoiman saamisessa.

- Sijainnin ja työvoiman lisäksi synergiaetuina voisi olla tarjolla muun muassa edullista uusiutuvaa energiaa, Pitkälä sanoo tiedotteessa.

Koko hankkeen kustannusarvio on 143 000 euroa, josta Muhoksen kunnan omarahoitusosuus on kolmannes.

# data[].attributes.attachment_link.description
Suunnitelman mukaan Muhoksen Biopark koskisi koko kunnan aluetta. Keskittymän tavoitteena on muun muassa lisätä työpaikkoja ja yritystoimintaa kunnassa. Muhoksella kehitellään ajatusta keskittymästä, joka kokoaisi eri puolilla kuntaa olevia kiertotalouden ja kestävänkehityksen toimijoita yhteen. Kunta hakee rahoitusta maakuntaliitolta Muhos Biopark nimellä kulkevaan kehittämishankkeeseen. Tarkoituksena on kehittää aluetta bio- ja kiertotalouden sekä energia-alan yritysten tarpeisiin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kiertotalouden talous – Case Tamturbo: tuote palveluna -mallin rahoittaminen - Design Forum Finland

# data[].attributes.attachment_link.description
Kiertotalous on nimensä mukaisesti uudenlainen talousmalli ja Suomen ympäristöministeriön tavoitteena onkin ”tehdä kiertotaloudesta talouden uusi perusta, jossa tuotanto ja kulutus mahtuvat maapallon kantokyvyn rajoihin”. Yksi haaste kiertotalouden mukaisiin tuotteisiin ja palveluihin siirtymisessä on kuitenkin se, että aina nykyisen lineaaritalouden rahoitusmallit ja talouden mittarit eivät joko tue uusia palveluita tai valmiita mekanismeja ei ole olemassa. Esimerkiksi tuote […]

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Oulun Yliopisto on saanut Tiina ja Antti Herlinin säätiöltä yhteensä 1,6 miljoonan euron rahoituksen nelivuotiseen tutkimukseen, jossa tavoitellaan täysin päästötöntä terästehdasta.

Terästutkimusta ja teräksen testausta Oulun yliopistossa. Kuva: Oulun yliopisto / Juha Sarkkinen

Tammikuussa käynnistyvässä Advanced Steels for a Green Planet (AS4G) -projektissa keskitytään päästöttömän terästehtaan lopputulosten jalostamiseen ja erityisesti teollisuuden sivuvirtojen hyödyntämiseen ja ultralujien terästen valmistukseen. Oulussa terästutkimusta on tehty jo vuosien ajan.

Teräksen käyttökohteiden hiilipäästöjä voidaan alentaa vähentämällä ja lujittamalla niissä käytettävää terästä. Ultraluja teräs tekee rakenteista kevyempiä, joten esimerkiksi rekkojen, laivojen ja junien liikkuminen vaatii vähemmän polttoainetta. Esimerkiksi Suomen hiilidioksidipäästöistä vähenisi jopa noin kahdeksan prosenttia, jos rekka-autoissa siirryttäisiin erikoislujiin teräksiin.

Professori Jukka Kömi Oulun yliopistosta korostaa tutkimuksen keskittämistä teemoihin, joissa päästöjä voidaan vähentää tehokkaimmin, koska niin saadaan samalla myös paras hyöty.

Keveiden teräsrakenteiden kehitystä kirittää myös autoteollisuus, sillä keveneviä autoja on lujitettava eri tavoin, ja silti huolehdittava niiden turvallisuudesta. Sähköautojen painavien akkujen suojaksi tarvitaan erikoislujaa terästä, ja myös runkoon - jotta siitä saadaan toimiva.

Oulun yliopiston teknillisen tiedekunnan dekaani, kiertotalouden materiaalitekniikan professori Mirja Illikainen sanoo, että hiilidioksidin vähentämisessä on realistista odottaa täysin päästötöntä terätehdasta jo reilun 10 vuoden kuluessa.

- On tärkeää, että tulevaisuuden terästehdas ei tuota myöskään jätettä, vaan kaikki syntyvät sivuvirrat hyödynnetään raaka-aineina muilla teollisuudenaloilla, Illikainen sanoo.

Hänen mukaansa jo nykyisin teräksenvalmistuksen kuonat hyödynnetään hyvin, mutta edelleen tarvitaan kehitystyötä, jotta päästään hiilivapaaseen terästuotantoon myös tehtaiden kuonien osalta.

Uudessa AS4G -projektissa yhdistellään monitieteistä asiantuntemusta kehittyneiden terästen tutkimuksesta, perusfysiikasta, metallurgiasta sekä teollisuuden sivuvirtojen hyödyntämisestä. Päästötöntä terästuotantoa kehitetään myös vetyinnovaatioiden avulla esimerkiksi vedyn tuottamisessa suoraan auringonvalolla ilman valtavaa energiankulutusta. Vedyn käyttäminen teräksen valmistuksessa pelkistimenä taas voi vähentää Suomen hiilidioksidipäästöjä jopa seitsemän prosenttia.

# data[].attributes.attachment_link.title
Oulussa kehitetään entistä lujempaa terästä - tavoitteena täysin päästötön terästehdas

# data[].attributes.attachment_link.description
Oulun Yliopisto on saanut Tiina ja Antti Herlinin säätiöltä yhteensä 1,6 miljoonan euron rahoituksen nelivuotiseen tutkimukseen, jossa tavoitellaan täysin päästötöntä terästehdasta. Tammikuussa käynnistyvässä Advanced Steels for a Green Planet (AS4G) -projektissa keskitytään päästöttömän terästehtaan lopputulosten jalostamiseen ja erityisesti teollisuuden sivuvirtojen hyödyntämiseen ja ultralujien terästen valmistukseen. Oulussa terästutkimusta on tehty jo vuosien ajan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Uusi jätelaki teki tekstiilien kierrätyksestä pakollista – katso, miten vaatteet silputaan uusiksi kuiduiksi pilottilaitoksessa

# data[].attributes.attachment_link.description
Jokaisen suomalaisen ulottuvilla pitäisi nyt olla poistotekstiilin keräyspiste. Siitä alkaa tekstiilijätteen matka kohti uutta käyttöä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suljettu materiaalikierto

Kierrätämme vuosien käytön jälkeen remontoidessa poistettavat "käytetyt" ROCKWOOL-eristeet sekä uusien asennusten eriste-ylijäämät. Käytämme kaiken uusien laadukkaiden eristeiden tuotannossa.

Käytetyn kivivillan kierrätys

ROCKWOOL kivivilla materiaalina on 100% kierrätettävää. Haluamme näin ollen olla mukana edistämässä kiertotaloutta ja vastuullista resurssienhallintaa rakennusalalla tarjoamalla asiakkaillemme mahdollisuuden kierrättää sekä käytettyä kivivillaa purku- ja korjausrakentamiskohteistansa että ylijääneitä kivivillatuotteita ja -paloja rakennustyömailta.

Rockcycle kierrätysohjelmaamme osallistuvilla kiinteistöomistajilla rakennuttajilla ja urakoitsijoilla on mahdollisuus lähettää kivivillasta valmistettua käytettyä materiaalia meille kierrätettäväksi. Materiaalia käytetetään uusien kivivillatuotteiden valmistukseen. Kierrätettyn kivivillatuotteiden osuus ROCKWOOL kivivillatuotteiden valmistuksessa on jo tällä hetkellä noin 30 prosenttia.
Rakennustyömaalta ja talotehtaalta ylijäämät kivivillapalat
Tarjoamme myös Rockcycle kierrätysohjelmaamme osallistuville urakoitsijoille ja talotehtaille mahdollisuuden toimittaa rakennustyömailta ja talotehtailta ylijäämiä kivivillapaloja meille kierrätettäväksi. Rakennustyömaalla kivivillapalat kerätään Rockcycle kierrätyssäkkeihin, joita toimitetaan meille.

# data[].attributes.attachment_link.description
ROCKWOOLilla työskentelemme sekä kierrätyksen että kiertotalouden parissa. Otamme talteen muun muassa käytetyn kivivillan, keräämme sadeveden ja käytämme sulatusprosessimme ylijäämälämpöä kaukolämpöön.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yhtiö julkaisi miljardin euron suunnitelman, jonka avulla se alkaa tuottaa paljon muutakin kuin sähköä ja kaukolämpöä.

Vantaan Energian jätevoimalan laajennustyömaalla tehtiin maatöitä 27.5.2020. Kuva: Yle

Nimensä mukaisesti sähkön ja kaukolämmön tuottamiseen keskittynyt Vantaan Energia on muuttumassa vähähiiliseksi kiertotalousyhtiöksi.

Vuosikymmenen loppuun asti ulottuvan ja osin jo toteutuneen investointiohjelman hintalappu on noin miljardi euroa.

Hiilidioksidi, joka nyt nousee savupiipusta ilmastoa lämmittämään, muuttuu polttoaineeksi tai vaikkapa muoviksi. Ohjelmaan kuuluu myös muita laitoksia, jotka hidastavat hiilen vapautumista ilmakehään.

- Me siirrymme todella vahvasti kiertotalousmaailmaan ja se tulee muodostamaan ison osan meidän toiminnastamme, sanoo Vantaan Energian liiketoimintajohtaja Kalle Patomeri.

Yle kokosi yhteen merkittävimmät palaset, joista miljardin euron kiertotalousmurros koostuu.

Laajeneva jätevoimala muuttaa roskat sähköksi ja energiaksi

Kaiken ytimessä on vuonna 2014 valmistunut jätevoimala, joka polttaa 1,5 miljoonan suomalaisen sekajätteet sähköksi ja kaukolämmöksi. Sähkön ja lämmön määrä kasvaa entisestään, kun laitoksen laajennus valmistuu ensi kesänä.

Valtava kallioluola varastoi lämpöä kesältä talvelle

Koska jätevoimala käy ympäri vuoden, tuottaa se kesäisin kaukolämpöä enemmän kuin sitä tarvitaan.

Siksi yhtiö suunnittelee miljoonan kuution kokoista kallioluolaa, johon varastoidaan 140-asteista vettä. Sen avulla kesällä tuotettavaa lämpöä voi varastoida talven varalle 90 gigawattituntia, joka vastaa keskikokoisen suomalaiskaupungin, esimerkiksi Tuusulan koko vuoden lämmöntarvetta.
Vantaalle louhitaan maailman suurin lämpövarasto, turpeen käyttö lopetetaan ja jätevoimalaa laajennetaan - fossiiliset polttoaineet jäävät pois vuonna 2026
Metaanilaitos tekee hiilidioksidista ja vedestä vihreämpää polttoainetta

Vantaan Energia ja Wärtsilä suunnittelevat jätevoimalan viereen metaanilaitosta, jonka on määrä käynnistyä vuonna 2026.

Sen tuottamalla polttoaineella yhtiö voi korvata fossiilisen maakaasun lämpövoimaloissaan, joita käytetään kovimmilla pakkasilla. Suurin osa polttoaineesta menee myyntiin.

Fossiilinen maakaasu ja biokaasu ovat metaania (CH4), joka koostuu hiilestä (C) ja vedystä (H). Hiiltä saadaan hiilidioksidista (CO2) ja vetyä vedestä (H2O). Prosessi vaatii paljon sähköä ja tuottaa paljon lämpöä.

Vantaan valtti on se, että lämpö ei mene hukkaan, vaan saadaan hyötykäyttöön kaukolämpöverkkoon tai -varastoon.

Havainnekuva näyttää, miten metaanilaitos toimisi osana Vantaan jätteenpolttolaitosta ja kaukolämpöverkkoa. Kuva: Vantaan Energia, Wärtsilä

Ratkaisu ilmastonmuutoksen torjuntaan: Vantaalle suunnitellaan metaanilaitosta, joka tuottaisi vihreämpää polttoainetta maakaasun tilalle
Biojätteet käsitellään ilman hiilidioksidipäästöjä

Vantaalle on tarkoitus rakentaa uusi biojätteen käsittelylaitos vuonna 2026. Nykyisin mädätysprosessissa syntyvistä kaasuista 40 prosenttia on hiilidioksidia. Uudessa laitoksessa hiilidioksidi joko otetaan talteen tai siitä tehdään polttoainetta vedyn avulla.

Hiilidioksidi talteen ja myyntiin

Vuonna 2027 jätevoimalan savukaasuista otettavan hiilidioksidin määrää kasvatetaan. Hiilidioksidi myydään sellaisenaan sitä raaka-aineena käyttävälle teollisuudelle.

Kierrätyspuusta biohiiltä viherrakentamiseen

Vuonna 2027 Vantaalle rakennetaan laitos, joka valmistaa puujätteestä, esimerkiksi vanhoista terassilaudoista, biohiiltä. Esimerkiksi viherrakentamiseen sopiva biohiili parantaa maata ja sitoo hiilen pitkäksi ajaksi.

Biohiili ei maadu, vaan säilyttää olomuotonsa maaperässä. Samoin on esimerkiksi metsäpalojen jäljiltä olevissa puissa. Biohiilen valmistukseen voidaan käyttää esimerkiksi puuta harvennushakkuista tai kaupunkien biojätettä. Kuva: Janne Lindroos / Yle

Musta kulta sitoo hiilidioksidia ilmakehästä ja saa kasvit kukoistamaan - biohiilelle ladataan jopa myyttisiä odotuksia, mutta monta asiaa on vielä ratkaistavana
Voimalan hiilidioksidipäästöistä tehdään rakennusmateriaaleja

Yhtiön uusin idea on tehdä voimalan hiilidioksidista kokonaan uusia tuotteita vuonna 2029.

Sen sijaan, että talteen otettu hiilidioksidi varastoitaisiin sellaisenaan tai käytettäisiin polttoaineen raaka-aineena, se on tarkoitus sitoa kiinteisiin materiaaleihin, esimerkiksi muoviseksi eristeeksi rakennuksiin.

- Meillä on vielä monta polkua, joita voimme edetä ja sitten valita, että mikä materiaali on paras meille, sanoo liiketoimintajohtaja Patomeri.

Tämä osuus tavallaan sulkee hiilenkierron. Jätteisiin sitoutunut hiili on ensiksi palanut hiilidioksidiksi ja tämän jälkeen sitoutunut uudeksi pysyväksi materiaaliksi.

Edistyksellinen, mutta hiilinegatiivisuudeltaan tulkinnanvarainen

Vantaan Energian suunnitelmat sisältävät paljon sellaista teknologiaa, jollaista kiistatta tarvitaan vähähiilisessä ja kiertotalouteen perustuvassa yhteiskunnassa.

Yhtiön oman määritelmän mukaan siitä tulee jopa hiilinegatiivinen, eli se poistaa ilmakehästä enemmän hiilidioksidia kuin mitä tuottaa.

Määritelmä on sinänsä kyseenalainen, että yhtiön suunnittelema kokonaisuus tarvitsee toimiakseen paljon sähköä. Vantaan Energian tämänhetkisissä laskelmissa uusiutuva sähkö lasketaan kokonaan päästöttömäksi.

Tarkalleen ottaen täysin päästötöntä sähköä ei ole olemassa. Vaikka tuulivoimalat eivät pyöriessään aiheuta päästöjä, niiden valmistaminen ja rakentaminen aiheuttaa päästöjä.

Mikään suunnitelman palanen ei myöskään suoraan hidasta ilmastonmuutosta poistamalla hiilidioksidia suoraan ilmakehästä. Osa vähennyksistä perustuu siihen, että uusissa prosesseissa hiilen kierto hidastuu tavanomaiseen toimintamalliin verrattuna.

Jos hiilidioksidia käytetään polttoaineen valmistamiseen, sen poltosta myöhemmin aiheutuvat päästöt menevät polttajan piikkiin.

Vantaan Energialla myönnetään, että hiilinegatiivisuuden määritelmä on tulkinnanvarainen.

- Toki kaikki lasketaan oikein viimeisen päälle sitten aikanaan. Olen täysin varma, että vuonna 2030 on jo ihan olemassa EU-säännöstö, miten lasketaan oletko hiilineutraali tai hiilinegatiivinen. Se ei ole ihan päivänselvää tänä päivänä, sanoo liiketoimintajohtaja Patomeri.

Tavoite on lopulta täyttää tarkemmatkin määritelmät.

- Jos tulee tilanne, että kokonaisuus ei meinaa kääntyä hiilinegatiiviseksi, niin sitten me viilaamme jotakin osaa, että se menee hiilinegatiiviseksi, Patomeri sanoo.
Voit keskustella aiheesta torstaina 4.11.2021 kello 23 saakka. Lue lisää aiheesta: Uraauurtavan geolämpölaitoksen poraukset alkoivat Vantaalla, ja pian se tuo kesän lämpöä talveen - minuutin animaatio näyttää, miten laitos toimii Näin energiayhtiöt aikovat korvata ilmastonmuutosta kiihdyttävät polttoaineet - tarkoittaako muutos kaupunkilaisille isompaa lämmityslaskua? Maalämpö toi lämpövaraston pyykkitupaan, energiayhtiö rakentaa omansa kallioluolaan - kumpi vastaa paremmin energiamurroksen haasteisiin?

# data[].attributes.attachment_link.title
Jätevoimala aikoo muuttaa ilmastopäästönsä muoviksi - näillä keinoilla Vantaan Energiasta tulee "hiilinegatiivinen"

# data[].attributes.attachment_link.description
Yhtiö julkaisi miljardin euron suunnitelman, jonka avulla se alkaa tuottaa paljon muutakin kuin sähköä ja kaukolämpöä. Nimensä mukaisesti sähkön ja kaukolämmön tuottamiseen keskittynyt Vantaan Energia on muuttumassa vähähiiliseksi kiertotalousyhtiöksi. Vuosikymmenen loppuun asti ulottuvan ja osin jo toteutuneen investointiohjelman hintalappu on noin miljardi euroa. Hiilidioksidi, joka nyt nousee savupiipusta ilmastoa lämmittämään, muuttuu polttoaineeksi tai vaikkapa muoviksi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uutinen 25.4.2023 klo 16.29

Kun kotimaiset biomassat kierrätetään tehokkaasti kierrätyslannoitevalmisteiksi ja hyödynnetään viljelyssä, edistetään sekä ravinneomavaraisuutta että huoltovarmuutta. CircBrief-julkaisussa kerrotaan, miten ravinteiden kierrätystä voidaan tehostaa maataloudessa.

Suomi on sitoutunut ravinteiden kierrätyksen tehostamiseen vesistöjen ravinnekuormituksen pienentämiseksi osana Itämeren suojelun toimenpideohjelmaa sekä hallitusohjelman tavoitteita.

Ravinteiden kierrätys mahdollistaa sen, että maatalouden, yhdyskuntien sekä teollisuuden biomassojen sisältämät ravinteet sekä orgaaninen aines voidaan palauttaa ruuantuotantoon.

Kierrätyslannoitevalmisteita voidaan valmistaa erilaisista biomassoista, joita muodostuu vuosittain noin 18 miljoonaa tonnia. Nämä erilaiset biohajoavat materiaalit, lannat sekä yhdyskuntien ja elintarviketeollisuuden jätejakeet sisältävät noin 20 000 tonnia fosforia, joka kattaa 90 prosenttia viljelykasvien fosforintarpeesta.

Tällä hetkellä noin 80 prosenttia kierrätettävistä ravinnepitoisista biomassoista päätyy maatalouteen. Suurin osa tästä on lantaa, josta prosessoidaan vain seitsemän prosenttia. Prosessoinnilla ravinteita tiivistetään sellaiseen muotoon, jossa ne voidaan tehokkaammin kuljettaa alueille, joilla lannoitukselle on tarvetta. Biomassojen prosessointiastetta tulisikin nostaa ravinteiden ja orgaanisen aineen kierrätyksen tehostamiseksi.

Lietelannan laskeutuksella tehostetaan biokaasuntuotantoa ja ravinteiden hyödyntämistä

Sian lietelannan painovoimaisella laskeutuksella voidaan parantaa biokaasulaitoksen energiantuotantoa ja tehostaa ravinteiden kierrätystä.

Lietelannan laskeutetussa pohjasakassa on separoimattomaan lietteeseen verrattuna korkea energiatiheys ja fosforipitoisuus. Vähäfosforinen pintaneste taas soveltuu typpilannoitteeksi myös fosforirikkaille peltolohkoille.

Täsmäviljelytekniikoilla enemmän irti kierrätysravinteista

Kierrätysravinteita voidaan käyttää erilaisten ravinneyhdistelmien sekoittamiseen ja annostelemiseen täsmäkylvölannoituksessa, yhdessä tai erikseen perinteisten moniravinteisten lannoitteiden kanssa. Nykyiset rakeiset kierrätyslannoitteet soveltuvat kylvölannoittimiin kuten perinteisetkin lannoitteet. Osa kierrätysravinnevalmisteista, kuten ammoniumsulfaatti, on tarjolla kuitenkin vain nesteenä.

Lannoitteiden hintojen vaihtelun vuoksi kiinnostus kierrätyslannoitukseen on kasvanut. Lannoitemarkkinoilla on jo monia kierrätyspohjaisia lannoitevalmisteita erilaisiin käyttötarkoituksiin.

Tutustu julkaisuun

Lue lisää Luonnonvarakeskuksen Circwaste-osahankkeesta

Lisätietoja

erikoistutkija Sari Piippo, Suomen ympäristökeskus, etunimi.sukunimi@syke.fi

laskeutus ja biokaasu: tutkija Ville Pyykkönen, Luke, etunimi.sukunimi@luke.fi

kierrätyslannoitteet: erikoistutkija Liisa Pesonen, Luke, etunimi.sukunimi@luke.fi

# data[].attributes.attachment_link.title
Materiaalit kiertoon > CircBrief: Ravinteiden kierrätys on v