# data[].attributes.attachment_link.title
Util! Modernismul. Limba română clasa a 12-a

# data[].attributes.attachment_link.description
Vorbim în lecția asta despre individ, experiențe, schimbarea perspectivei și chiar a limbajului! Și toaaată această revoluție culturală poartă un simplu nume: modernismul. Ei bine... aceasta e tema zilei. Acest material este în concordanță cu programa școlară în vigoare, dar și cu cea a examenului d…

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=ZaNjGmVTAAI&ab_channel=arhivaTVR

# data[].attributes.attachment_link.title
Modernismul: principii estetice și reprezentanți

# data[].attributes.attachment_link.description
Completați spațiile libere cu termenii-cheie adecvați, astfel încât să reconstituiți informațiile despre Modernism.

# data[].attributes.body
Modernismul a apărut în România ca urmare a tezelor lui Eugen Lovinescu, care teoretizează în cadrul revistei și cenaclului ”Sburătorul” ideea de noutate, de înnoire a literaturii și criticii literare.

Reprezentanți:

Poezie:

– Tudor Arghezi

– Lucian Blaga

– Ion Barbu

Proză:

– Camil Petrescu

– George Călinescu

– Liviu Rebreanu

– Hortensia Papadat-Bengescu

Trăsături

1. Sincronizarea literaturii române cu literatura europeană;

2. Trecerea literaturii de la o tematică rurală la una urbană  – eroul nu mai este țăranul, ci intelectualul;

3. Este folosită, în proză, tehnica analizei psihologice;

4. Trecerea poeziei de la epic la liric;

5. Promovarea tinerilor scriitori.

# data[].attributes.headline
În proză, modernismul se manifestă prin:

# data[].attributes.subject
În proză, modernismul se manifestă prin:

# data[].attributes.body
negarea tradiţiei, contestarea, refuzul trecutului

punerea accentului pe discontinuitatea eului și realității

cultivarea romanului de analiza psihologică şi al experienţei

promovarea intelectualismului, descrierea mediului citadin, urban

construcția personajului intelectual, frământat de numeroase probleme de conştiinţă

utilizarea introspecţiei, a monologului interior, stilului indirect liber, a tehnicii fluxului de conştiinţă involuntară, pentru a evidenţia bogăţia sufletească şi complexitatea personajelor

este prezent personajul-narator, iar perspectiva narativă este subiectivă, cu relatarea întâmplărilor la persoana I

de multe ori nu se respectă cronologia faptelor, dispare limita dintre ficţional si nonficţional şi romanul are un caracter deschis

# data[].attributes.body
teme specifice - tema cunoaşterii, contemplării, condiţiei poetului, arta poetică)

ermetism (limbaj încifrat)

ambiguitate a exprimării

utilizarea limbajului neologic și tehnic

sintaxă contorsionată a propoziției și a frazei

intelectualizarea emoției

sinceritate, coborârea poeziei în realitatea concretă, apropierea ei de contingent

fragmentarism (discontinuitate – la nivelul expresiei şi limbajului)

preferința pentru citadin

noutatea metaforei ( metafora revelatorie )

estetica urâtului

înnoiri prozodice: vers liber, măsură variabilă, ingambament

îmbinarea în imagini a concretului cu abstractul

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Este momentul să ne evaluăm și din arta poetică modernă „Testament" de Tudor Arghezi. În concepția scriitorului, poetul este un născocitor care are nevoie de trudă și har pentru a-și defini creația literară. Specific liricii argheziene este estetica urâtului, pe care acesta o îmbrățiseză, inspirat fiind de grandiosul scriitor francez Ch. Baudelaire.

Răspunde celor 25 de întrebări pentru a putea stabili la final cât de bine ai înțeles esența textului liric.

Mult spor!

Cât de utile ți s-au părut aceste întrebări legate de „Testament" de Tudor Arghezi?

către canalul nostru de YouTube:

Manualul digital Vox Valachorum:

Vezi și:

„Testament" de Tudor Arghezi: 25 de întrebări

# data[].attributes.attachment_link.title
„Testament" de Tudor Arghezi: 25 de întrebări

# data[].attributes.attachment_link.description
Este momentul să ne evaluăm și din arta poetică modernă „Testament" de Tudor Arghezi. În concepția scriitorului, poetul este un născocitor care are nevoie de trudă și har pentru a-și defini creația literară. Specific liricii argheziene este estetica urâtului, pe care acesta o îmbrățiseză, inspirat fiind de grandiosul scriitor francez Ch.