# data[].attributes.headline
Stvaranje Države Slovenaca Hrvata i Srba.

# data[].attributes.subject
Stvaranje Države Slovenaca Hrvata i Srba.

# data[].attributes.body
Hrvatski sabor se održao 29. listopada 1918 u Zagrebu.
Na kojem su donesene dvije važne odluke:
1. Prekinute sve veze Trojedne Kraljevine Hrvatske,Slavonije i Dalmacijom s Kraljevinom Ugarskom i Carevinom Austrijom.
2. Stvorena je Država SHS.

# data[].attributes.headline
Ujedinjene Države SHS sa kraljevinom Srbijom 

# data[].attributes.subject
Ujedinjene Države SHS sa kraljevinom Srbijom 

# data[].attributes.body
Ujedinjenjenje se dogodilo 1. prosinca 1918 u Beogradu. Prvo je Narodno vijeće napisalo detaljne upute o ujedinjenju- Naputak.
Ali se regnet Aleksandar Karađorđević nije htio pristat na to jer je sadržavalo uvijete, pa je Narodno vijeće moralo napisat još jedan ugovor koji nije sadržavo nikakve uvijete- Adresa.

# data[].attributes.body
Taj događaj je bio 5. prosinca 1918 godine na Jelačićevom trgu. Uzrok nezadovoljstva hrvatskih građana na ujedinjenje sa Kraljevinom Srbijom. Policija iz Beograda je došla i "ušutkala" prosvjednike tako što su ih pretukli. U sukobu je poginulo petnaestak ljudi, a bilo je dosta ranjenih

# data[].attributes.body
Jugoslavenski olimpijski odbor (JOO) osnovan je 14. prosinca 1919. godine u Zagrebu, u Gundulićevoj 29 kao prvo športsko društvo Kraljevina Srba Hrvata i Slovenaca. U sastavu su djelovale različite športske sekcije, odnosni savezi za pojedine sportske discipline.

# data[].attributes.body
Prvi izbori su se održali potkraj studenog 1920 godine.
Najviše glasova je dobila Demokratska stranka a oni su se zalagal za centralizam i jugoslavenski unitarizam na čelu sa Svetozarom Pribičevićem. Druga stranka je bila Radikalna stranaka koja se zalagala za stvarnje Velike Srbije na čelu sa Nikolom Pašićem. Hrvatska pučka seljačka stranka na čelu sa Stijepanom radićem se zalagala za federativnu republiku. Komunistička partija Jugoslavije se zalagala za rušenje kapitulističkog te stvaranje socijalističkog društva,a na čelu je bio Josip Broz Tito.

# data[].attributes.body
Ugovor koji je potpisan u gradići Rapallu 12. studenog 1920 godine. Gdje je Italija dolila cijlu Istru, otoke: Cres, Lošinj, Lastovo, Palagružu i Sušac. Ali dobili su i neka slovenska područja, Zadar, Trst i okolicu.

# data[].attributes.body
1921- ih godina nesrpskim narodima su davani veći porezi, financijski se najviše ulagalo u Srbiju, a sve vlade, ministri, generali bili su  Srbi i Crnogorci. Dok se u prvoj Jugoslaviji provodi unitarizavija i srbizacija, u Istri, Rijeci, Zadru na djelu je nasilna, totalna talijanizacija. Hrvatska se nikako nije mogla izboriz za pravo glasa.

# data[].attributes.headline
Atentat na Stijepanu Radiću i na hrvatske zastupnike

# data[].attributes.subject
Atentat na Stijepanu Radiću i na hrvatske zastupnike

# data[].attributes.body
20. lipnja 1928. godine dogodio se atentat na hrvatske zastupnike. Zastupnik radikalne stranke Puniša Račić puca je u hrvatske zastupnike,a pritom na mjestu ubio Pavla Radića i Đuru Basaričeka. Ranio je Stijepana Radića, Ivana Pernara i Ivana Granđu. Radić je nakon operacije u Beogradu prevezen u Zagreb, ali nije puno živio jer je umro od posljedica ranjavanja 1928. u kolovozu. Nanjegov sprovod je došlo 150 tisuća ljudi.

# data[].attributes.body
Gospodarska kriza koja je početkom 1930-ih zahvatila hrvatske prostore, pogoršala je životne uvjete svih slojeva stanovništva. Seljački dugovi, zatvaranje tvornica, bankarski bankroti, nemogućnost nalaženja zaposlenja u inozemstvu. Zaoštravali su društvene odnose. Hrvatski gospodarski život  je pogodilo to što su hrvatski privredni subjekti, u nastojanjima organiziranja gospodarskog oporavka, teško dobivali državnu pomoć. Slom bankarskoga sustava iskoristile su beogradske vlasti za prebacivanje financijskih središta države iz Zagreba u Beograd. Državne banke sa sjedištem u Beogradu, obavljajući bankovne usluge za državu, postale su središtima financijske moći.

# data[].attributes.body
Kralj je bio u posjeti Marseillu 1934. godine. Mozak operacije je bio Pavelić povjerenik Eugen Dino Kvaternik, a izvršitelj je bio član VMRO-a. To je bila makedonska organizacija koja je isto htijela raspad Jugoslavije. U napadu je stradao i francuski ministar vanjskih poslova Louis Barthou.