# data[].attributes.body
anyagok, amelyek a keletkezésük helyén haszontalanná váltak, de szelektíven gyűjtve még újra hasznosíthatók

# data[].attributes.body
-lakosság, ipar és más szektorok által előállított hulladék
-biológiailag lebomló és nem lebomló

# data[].attributes.body
-használt elemek
-gyógyszer
-festék
-használt sütőzsiradék

# data[].attributes.body
általában a kórházakban képződik, de lehet a lakosság része is (fertőzött injekciós tű)

# data[].attributes.headline
Hogyan kezeljük helyesen a hulladékokat?

# data[].attributes.subject
Hogyan kezeljük helyesen a hulladékokat?

# data[].attributes.body
A szelektív hulladékgyűjtés a különféle hulladéktípusok anyagfajta szerinti különválogatása. (pl. fém, fehér üveg, színes üveg, papír, műanyag)

# data[].attributes.body
minden olyan hatás, amely a felszíni és felszín alatti vizeink minőségét úgy változtatja meg, hogy a víz alkalmassága emberi használatra és a benne zajló természetes életfolyamatok biztosítására csökken vagy megszűnik.

# data[].attributes.body
-ipari vízszennyezés
-települési vízszennyezés
-mezőgazdasági vízszennyezés

# data[].attributes.body
A Földön közel 1 milliárd fő szomjazik, nincs megfelelő minőségű és mennyiségű víz számukra, amíg Magyarországon egy ember egy nap alatt 92 liter vizet használ el.
A fejlődő országok lakosságát sújtó betegségek 80 %-át a szennyezett víz okozza. Naponta 35000 gyermek hal szomjan, vagy kap halálos betegséget a szennyezett víztől. A vízzel terjedő betegségek a szennyezett víz fogyasztása és a szennyezett vízzel való mosdás útján fertőznek. Ilyenek a tífusz, dizentéria, kolera.

# data[].attributes.body
-csap elzárása
-csapok ellenőrzése
-takarékos WC tartály
-megtel mosógép indítása
-fürdés helyett zuhanyzás
-Szerves hulladékainkat komposztáljuk!
-lebomló tisztítószerek használata
-Soha ne eresszünk olajat, vagy egyéb veszélyes anyagot a csatornába!

# data[].attributes.body
légszennyezésről akkor beszélünk, ha a levegőben olyan mennyiségben található meg egy vagy több szennyező anyag, amelyik a környezetére káros.

# data[].attributes.body
-ipari légszennyezés
(ipari melléktermékek, radioaktív-hulladék, kőolaj kitermelés)
-települési légszennyezés
(szmog, közlekedés)
-mezőgazdasági légszennyezés
(erdőégetés)

# data[].attributes.body
lehetnek természetes és mesterséges forrásból származók
Természetes
-kén-dioxid
-porok
-szén-monoxid
-szén-dioxid
-nitrogén-oxidok
-szénhidrogének
-hidrogén-szulfid

# data[].attributes.headline
Mit tehetünk mi, hogy ne szennyezük a levegőt?

# data[].attributes.subject
Mit tehetünk mi, hogy ne szennyezük a levegőt?

# data[].attributes.body
-kevesebb autókázás
-dízel helyett elektromos
-Ne égessük a hulladékot!
-Legyen háztartásunk energiatakarékos!
-megújuló energia használata
-tömegközlekedés
-erdők védelme
-Használjuk kevesebb vegyszert!
-helyes hulladékgazdálkodás

# data[].attributes.body
A globális felmelegedés a földi klíma átlaghőmérsékletének hosszútávú megemelkedését jelenti, mely magában foglalja a felszíni vizek és a troposzféra hőmérsékletének emelkedését is.

# data[].attributes.body
-szélsőséges időjárás
-környezeti változás

# data[].attributes.body
-természeti katasztrófák, melyek ember életeket követelnek
-termésmennyiség csökkenése, amely éhinséghez vezet

# data[].attributes.attachment_link.title
A globális felmelegedés - infógrafikus oktató videó

# data[].attributes.body
Az erdőirtás az erdőknek a szakszerű erdőgazdálkodás, újratelepítés nélküli elpusztítása. Az erdőirtás a fakitermelés, a mezőgazdasági területek növelése, az urbanizáció növekedése miatt világszerte gyorsul.

# data[].attributes.body
-bútorgyártás
-papírgyártás
-tenyészállatok legeltetése
-különféle növények termesztése (kakaaóbab, olajpálma)

# data[].attributes.body
-fotoszintézis csökkenése
-felmelegedés
-szárazság
-talajpusztulás
-fajok kihalása

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A globális felmelegedés számos emberi tevékenység közös eredménye. A legjelentősebbek: az elektromos energia termelése, a haszonállat tartás (hústermelés) a közlekedés, a túlfogyasztás, a nemzetközi szállítás, az erdők kitermelése, a füstkibocsátás és a hadviselés.

A globális felmelegedés hatásai többé nem puszta hipotézisek, immár vitathatatlan és ijesztő mértékű.

Lassan két évtizedes előrejelzések jósolták a szélsőséges időjárást, a gyakori hőhullámokat és extrém csapadékeloszlást, árvizeket és globális klímamenekülteket.

A klímaváltozást az ember tevékenysége indította be, ezért le is tudjuk állítani azzal, hogy kerüljük ezeket a tevékenységeket, illetve olyanokkal helyettesítjük őket, amelyek nem járnak a bolygó további károsodásával. Mit is tehetünk pontosan?

# data[].attributes.attachment_link.description
A globális felmelegedés számos emberi tevékenység közös eredménye. A legjelentősebbek: az elektromos energia termelése, a haszonállat tartás (hústermelés) a közlekedés, a túlfogyasztás, a nemzetközi szállítás, az erdők kitermelése, a füstkibocsátás és a hadviselés. A globális felmelegedés hatásai többé nem puszta hipotézisek, immár vitathatatlan és ijesztő mértékű.

# data[].attributes.body
-közvetett és közvetlen károk
Közvetett károk:
-a természeti környezet károsodása
-egészségügyi károsodás
-szennyvízzel elveszett hasznos anyagok
-üdülési lehetőségek csökkenése

# data[].attributes.body
Erdőírtás során az emberi tevékenység elsősorban a talaj minőségét rombolja

# data[].attributes.body
-felszínhez közeli víz
-mélysége függ az  adott hely domborzati- és csapadék
viszonyaitól
-dombos területeken mélyebben van a talajvíz szintje

# data[].attributes.body
-nagy mélységben, kőzetrétegek között van
-tiszta

# data[].attributes.body
-a mezőgazdaságban használt műtrágyák nitrátokat tartalmaznak
-szennyezett kutakban is megtalálható
-emberi fogyasztásra nem alkalmas

# data[].attributes.body
egész évben kevés az eső, előfordul, hogy a talaj sótartalma kirakódik a talaj felszínére

# data[].attributes.body
-olajszennyezés
-vegyszerek (eső mossa bele a talajba)
-gyárak (sok mérgező anyaggal dolgoznak)

# data[].attributes.body
A növények a talajból a vízzel együtt veszik fel az oldott tápanyagot, de ha a talajvíz szennyezett, akkor a növények is megmérgeződhetnek.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mit jelent a talajszennyezés?

Elvileg a szennyezett talaj az a talaj, amelybe az emberi tevékenység miatt bármilyen anyag került. Ez történhet közvetlenül vagy közvetve, és előfordulhat, hogy a szennyezés már nagyon hosszú ideje történt, de történhet éppen most is. Súlyos probléma, ha a földterületet olyasmire használják, ahol az emberek a talajt szennyező anyagoknak lehetnek kitéve. A talajszennyezést nehéz eltávolítani, a költsége pedig gyakran nagyon magas. Nagy terhet jelent egy nemzedék számára a korábbi nemzedékek által felhalmozott problémák rendbetétele.

Melyek a talajszennyezés fő forrásai? Mit lehet tenni a kezelésük érdekében?

A különböző szennyező anyagoknak eltérő forrásaik vannak, de a legfontosabb forrás valószínűleg a korábbi ipari tevékenység. Örökségük súlyosan szennyezett területek, elsősorban fémekkel és kátránnyal, valamint egyéb kapcsolódó anyagokkal. Egy másik fontos forrás a katonai tevékenység, a gyakorlótereket is beleértve. Európában a talajszennyezésre az egyik legdurvább példa az egykori Jugoszlávia, ahol gyalogsági taposóaknákat telepítettek, ami a talajszennyezés egyik legszélsőségesebb formáját okozza.

A szennyező anyagok különböző típusainak köre hatalmas, nem csak fémek tartoznak ide, hanem különböző szerves molekulák, kórokozók, bio-aktív anyagok, radioaktív anyagok stb. is, és ezek mindegyike különböző forrásból.

A szabályozások és szabványok az elmúlt 30-40 évben egyre sikeresebben akadályozták meg a talajszennyezést. Időközben számos súlyosan szennyezett helyszínt hoztak biztonságosabb állapotba, bár sok olyan is maradt, amellyel még nem foglalkoztak. A technológiák nagyon széles körét lehet használni a talajszennyezés kockázatának csökkentésére, vagy a szennyező anyagok eltávolításával vagy elszigetelésével. A kritikus dolog az, hogy milyen szintű maradvány kockázatát vagyunk készek elfogadni a helyreállítás költségeinek fényében.

A korábbi szennyezések közül mennyit tudtunk kitakarítani? Hogyan választják ki ezeket a helyszíneket?

A talajszennyezés felszámolásának két fő mozgatórugója az emberi egészségre, valamint a felszíni és a felszín alatti vizek minőségére vonatkozó kockázatok. Az EU víz-keretirányelve[i] céljainak teljesítéséhez megkövetelhetik a talaj kármentesítését a vízi ökológia védelme érdekében. A harmadik mozgatórugó a mezőgazdasági termelés, valamint a növényi egészség és az élelmiszerbiztonság biztosítása.

Sok függ a földterület végső felhasználásától és a fejlesztők által nyújtott finanszírozás elérhetőségétől. A nagy ipari múlttal rendelkező városokban a nagyon nagy értéket képviselő területeken, például az üzleti negyedekben és a vizek melletti nagy fejlesztéseknél jórészt már kezelték a talajszennyezést, így a kockázatokat visszaszorították. Ez jó eredmény, azonban a gazdasági szempontból éppen nem fontos területek esetében gyakran nem lehet előteremteni a forrásokat a helyreállításra.

Óriási haladást értünk el a talajok megtisztítása terén Európában, de még mindig van egy probléma. Sok olyan hely van Európában, ahol még nem alakultak ki a gazdasági ösztönzők és a motiváció a talajszennyezés felszámolására. Végső soron a fő kérdés az, hogy milyen szintű kockázatot vagyunk hajlandók elfogadni, és mit teszünk ott, ahol a kockázatok ennél magasabbak.

Hogyan függ össze a mezőgazdaság a talajszennyezéssel?

Ebben az összefüggésben két fém különösen fontos: a kadmium és a réz. A kadmium a foszfáttartalmú műtrágyák szennyeződése, és mindig valamivel több kadmium kerül a talajba, ahol ezt használják. A mennyiség lehet nagyon kicsi, de felhalmozódik. Mivel a kadmium rákkeltő, gondosan nyomon kell követnünk ezt a felhalmozódást. Sok munkát végeztek és végeznek e probléma számszerűsítése és annak feltárása érdekében, hogyan lehetne csökkenteni a kadmium mennyiségét a műtrágyákban. Rezet olyan területeken találunk, ahol szőlőültetvények vannak, és ahol tradicionálisan gombaölő szerként használták ezt a fémet. Ez a réz sajnos felhalmozódott a talajban. Ha ezek vagy más fémek a talajba kerülnek, akkor ott is maradnak, és csekély reális kilátás van az eltávolításukra.

A peszticidek jelentik a mezőgazdasághoz kapcsolódó másik problémát. Tudjuk például, hogy a szerves klórvegyületeket tartalmazó peszticidek, amelyeket már régóta betiltottak, még mindig a talajban vannak Európa-szerte. A jelenlegi peszticidek esetében a talaj élővilágára gyakorolt hatásukra korlátozott figyelem irányult. Okozhatnak olyan problémákat, amelyeket még nem vettünk észre. Továbbá a mezőgazdasági vegyi anyagok talajra gyakorolt hatásával kapcsolatos szabályozási rendszer véleményem szerint elég gyenge.

Hogyan érinti a talajszennyezés a biodiverzitást?

Viszonylag keveset tudunk a talajszennyezésnek a talaj élővilágára és a talajfunkciókra gyakorolt hatásairól, és van néhány komplikáció a talajszennyezéssel és a földfelszín feletti biodiverzitással kapcsolatban. Európában több helyet már évtizedek óta felhagytak, és ennek következtében ezek a természetes regenerálódást követően a fajok és a biodiverzitás fontos közegévé váltak. Ezek megtisztítása károsíthatná a biodiverzitást.

Globálisan gondolkodva el kell ismernünk, hogy különösen a légi kibocsátásaink nagyon távol is szennyezhetik a talajt, és hatást gyakorolhatnak a talaj biodiverzitására; ezért felelősségünk gondoskodni e kibocsátások minimalizálásáról. Még a sarkvidéki térségekben és más nagyon távoli régiókban is találunk teljes mértékben emberi eredetű szennyező anyagokat.

Milyen egyéb típusú ismeretek hiányoznak a talajszennyezésről? Melyek az újonnan felmerülő kérdések?

Talán alábecsültük a radioaktivitást, mint problémát. Ez általában széles körben kiterjedt alacsonyabb szintű ügy, van azonban néhány kritikus pont, például az egykori ékszer- és órakészítő városok. Ezeken a területeken nagyobb lehet a kis kézműves műhelyek által felhasznált lumineszcens és egyéb anyagoknak betudható radioaktív talajszennyezés.

Az új térinformatikai adatkészletek és a talajra vonatkozó információk összekapcsolásával sokkal világosabb elképzelést alkothatunk arról, hogy hol van szennyezés. Ezzel párhuzamosan az epidemiológiai vizsgálatok egyre kifinomultabbak, és egyre több információt kapunk az adott térségekhez köthető betegségek előfordulásairól. Ha ez a két dolog találkozik, megállapíthatjuk, hogy a népességben megfigyelt betegségek egyértelműen összekapcsolhatók a talajszennyezéssel, amit eddig nehezen lehetett bizonyítani.

Milyen pozitív előrelépést lát a jövőre nézve?

A jövő számára a legjobb dolog a további talajszennyezés megakadályozása. Támaszkodhatunk az ipari talajszennyezést ellenőrző jelenlegi szabályozásokra, és közvetlenebbül bevonhatjuk a polgárokat. Jó példa erre a műanyagok problémája. Már vannak polgári kezdeményezésre indított mozgalmaink a műanyagok használatának csökkentésére, és nagyon optimista vagyok, hogy amint az emberek jobban tudatában lesznek egyéni cselekvéseik hatásainak, megváltoztatják magatartásukat, és ennek pozitív hatása lesz általában a talajgazdálkodásra, ezen belül pedig a talajszennyezésre.
Mark Kibblewhite
Emeritus professzor, Cranfield Egyetem, Bedford, Egyesült Királyság

# data[].attributes.attachment_link.title
Interjú - Talajszennyezés: az iparosodás rendezetlen öröksége

# data[].attributes.attachment_link.description
A talajszennyezés olyan ügy, amely szorosan összekapcsolódik közös múltunkkal, és része annak a történetnek, ahogy Európa először ipari éllovassá, majd később a környezetvédelem úttörőjévé vált a világban. Mark Kibblewhite-tal, a Cranfieldi Egyetem (Egyesült Királyság) emeritus professzorával és Európa egyik vezető talajtani szakértőjével beszélgettünk, hogy jobban megértsük a talajszennyezés problematikáját.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tombol az erdőirtás az Amazonas-medencében

# data[].attributes.attachment_link.description
Amióta csak figyelik, egyetlen év elején sem végeztek akkora pusztítást a fakitermelők, mint idén. A helyzetet pedig a koronavírus is tovább ronthatja.

# data[].attributes.body
Az utóbbi évtizedekben egyes megbetegedések száma, különösen a városi lakosok körében megnőtt.
Ilyenek például:
– mozgásszegény,
– stresszel teli életmód,
– igénytelen, rostban, vitaminokban és ásványi anyagokban szegény étrend
– koleszterinben és szénhidrátban gazdag táplálkozás,
– környezeti ártalmak (pl. légszennyeződés),
– káros szokások (dohányzás, alkohol, drog)
-daganatos megbetegedések (vastagbélrák)
-magas vérnyomás
-koszorúér
-cukorbetegség
-elhízás
-izületi bántalmak
-csontritkulás
-alvászavar
-pánikbetegség
-depresszió

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Minden kornak megvannak a maga jellegzetességei. Nemcsak a divatban, a művészetben, az életmódban, de bizony a betegségek terén is. A modern kor, amely a 20. századdal kezdődött, új betegségekkel sújtja az emberiséget, nagy részük népbetegséggé vált.

Civilizációnk számos pozitív hatása mellett karakteresen jelentkeznek a negatív hatások, amelyek a kor emberét sújtják. Ezek a hatások először a városi lakosságot érintették, de ma már árnyalatnyi különbség mutatkozik a városi és a falusi ember életmódja között. Lakóhelyünktől függetlenül keveset mozgunk, sokat ülünk, kiváló és ízletes, de sokszor viszonylag olcsó, egészségtelen ételeket fogyasztunk , rohanunk a munkahelyünkre, nem tanuljuk meg kezelni a stresszt, nem pihenünk eleget, s még a szükséges vegetatív funkciókra is sajnáljuk az időt. Az életmódunk következménye egyes betegségek kialakulása, mint például a stressz, a szív- és érrendszeri betegségek, az elhízás, az emésztési- és alvászavarok, a cukorbetegség és az allergia.
Stressz
A szorongás, az a bizonyos szorító érzés a gyomorban, a torokban a 21. század általános érzése. A társadalom túl gyorsan alakult át, felbomlottak a hagyományos közösségek, szétestek a családok, kiveszőben az érzelmi biztonság. A technika fejlődése felgyorsítja az életet, minden pillanat tartogat valami újat, amit meg kell szokni, el kell fogadni. Állandó készenléti állapotban vagyunk. Szervezetünk egy természetes stressz riasztórendszerrel rendelkezik, amely figyelmeztet és reagál a veszélyekre. Az észlelt fenyegetés hatására idegi és hormonális jelzések révén ez a riasztórendszer felszólítja a mellékvesét, hogy szabadítson fel hormonokat, köztük adrenalint és kortizolt. Az adrenalin megnöveli a pulzusszámot, a vérnyomást, és fokozza az energiaellátást. A szorongás következtében beteggé válunk, keringési, emésztési problémák alakulhatnak ki, de okozhat idegrendszeri elváltozásokat, gyakori fejfájást is a stressz.
Mit lehet tenni a stressz ellen?
Az első és legfontosabb lépés a szorongás felismerése. Sokan túl sokáig halogatják a szembenézést a problémával, de ha ez megtörténik, a megoldás nagyon egyszerűnek tűnik: el kell kerülni a stressz-hatásokat. A stressz leghatékonyabb ellenszere a relaxáció, a rendszeres mozgás.
Az a sok méreg...
Emésztőrendszerünkben rengeteg mikroorganizmus található: ezek összessége a bélflóra, amelynek jelentős szerepe van az emésztésben. Ám a bélflóra egyensúlya sajnos felborulhat többek között a dohányzás, az alkoholfogyasztás, a stressz, a helytelen táplálkozás, környezeti ártalmak, fertőzések, sőt bizonyos gyógyszerek szedésének következtében. Ugyanez a helyzet a májjal. Az emberi szervezet belső egyensúlyának megtartásához, a zavartalan életvitelünkhöz nélkülözhetetlen a kitűnő májműködés. Léteznek olyan betegségek, olyan mérgező anyagok, melyek hirtelen, végleges májsejtpusztuláshoz vezetnek (pl. gombamérgezés, vírusok okozta heveny májgyulladás, úgynevezett fulminans májelégtelenség), míg mások hosszú ideig visszafordíthatók (alkohol okozta májbetegség, epekövesség, elhízás okozta NASH, azaz nem alkohol indukálta zsírmáj) azonban egy bizonyos ponton túl szintén végleges májműködési zavarhoz, májelégtelenséghez vezetnek. A máj szűri ki a vérből a méreganyagokat és semlegesíti is azokat, például a nikotint, az alkoholt, a kémiai anyagokat és szennyeződéseket. Az elégtelen máj azonban nem képes ellátni megfelelően a funkcióját.
Mit lehet tenni a májkárosító anyagok ellen?
Mindenek előtt tudni kell, hogy mi okozza a bajt. Az alkoholfogyasztás, az elhízás, a helytelen táplákozás a mi saját felelősségünk, változtassunk rajta. Valamint „tisztító kúraként" fogyaszthatunk silymarin tartalmú készítményeket, amelyek segítik a májsejtek termelődését.
Szív- és érrendszeri betegségek
A szív- és érrendszeri betegségek (mint például a szívinfarktus) a fejlett és a fejlődő országokban a felnőtt lakosság körében a leggyakoribb halálokot jelentik, így hazánkban is a halálozások több mint feléért felelősek. A szív- és érrendszeri megbetegedések hátterében az érelmeszesedés, vagyis az érfal megvastagodása áll. Ezért a folyamatért - amit szaknyelven ateróma-képződésnek hívunk - leginkább a "rossz" LDL-koleszterin tehető felelőssé, ami lerakódik az érfal belhártyáján. Fontos tudnunk, hogy a szervezetünknek szüksége van a koleszterinre a sejtfalak és a sejtmembránok felépítéséhez. Ám ha tartósan túl sokat fogyasztunk belőle, akkor a vérbe jutott, de fel nem használt koleszterin lerakódik a verőerek belsejében. Az így képződő plakkok fokozatosan az érfalak rugalmatlanná válásához, elmeszesedéséhez, szűkületéhez vezetnek, melynek kialakulása után a vér nem a megfelelő mértékben jut el a szervekhez.
Mit lehet tenni a szív- és érrendszeri betegségek ellen?
Mint sok más esetben, a szív- és érrendszeri betegségekkel (és így a szívinfarktussal) kapcsolatban is a megelőzés lenne a leghatásosabb beavatkozás. Sajnos a magyar népesség életmódja komoly kockázatot jelent. Az emberek csaknem fele nem törődik azzal, hogy mit és hogyan eszik. A népesség több mint egyharmada elhízott. A lakosságnak ugyanakkor csupán egynegyede végez rendszeres testmozgást. A középkorú lakosság mintegy 25 százaléka dohányzik, és a dohányosok több mint fele húsznál több cigarettát szív naponta! A középkorúak között több mint 200 ezer ember alkoholista. Életmódunk és táplálkozási szokásaink megváltoztatásával nagyon sokat tehetnénk e népbetegség leküzdéséért! Ez csupán döntés kérdése.
Aranyér
Az aranyér a leggyakoribb végbél környéki elváltozás, amely tipikus civilizációs betegség. Egyes statisztikák szerint a fejlett országok lakosságának felét érinti ez az érbetegség. Kialakulásában szerepet játszik az ülő munkavégzés, a túlsúly, a mozgásszegény életmód, az alkoholfogyasztás vagy a helytelen táplálkozás. Ez utóbbi a leggyakoribb az okok között, a rostszegény étrend keménnyé teszi a székletet, a csípős, zsíros, fűszeres ételek pedig irritálhatják a végbelet. A lábat érintő visszérbetegséghez hasonlóan a végbél ereivel is előfordulhat, hogy bennük vénás értágulat alakul ki, azaz olyan kóros érkanyarulatok jönnek létre, amelyek akár az ezerszeresére is növelhetik egy-egy ér hosszát! Valószínűleg szinte mindenkinek vannak aranyeres csomói, csak ezekről nem szerzünk tudomást egészen addig, amíg az aranyér szövődményei tüneteket nem okoznak. Ha a kóros érkanyarulat begyullad, benne vérrög keletkezik, az érpárna kitüremkedhet, előreeshet, akár ki is csúszhat a végbélcsatornából. A székelés nehézzé válik, fájdalommal és vérzéssel jár. (Általában friss, piros vérzésről van szó.) A végbélnyílás és környéke viszkethet, váladékozhat.
Mit lehet tenni az aranyér ellen?
Ha a krónikus székrekedés miatt újul ki az aranyér, akkor a rostdús táplálkozással sokat lehet segíteni. Súlyosabb esetekben számos vénynélküli készítmény van, amely gyógyszertárban kapható. Ha a kenőcsök, kúpok sem segítenek, akkor marad a műtét.

# data[].attributes.attachment_link.description
Minden kornak megvannak a maga jellegzetességei. Nemcsak a divatban, a művészetben, az életmódban, de bizony a betegségek terén is. A modern kor, amely a 20. századdal kezdődött, új betegségekkel sújtja az emberiséget, nagy részük népbetegséggé vált. Civilizációnk számos pozitív hatása mellett karakteresen jelentkeznek a negatív hatások, amelyek a kor emberét sújtják.

# data[].attributes.body
Az emberek többsége manapság ülőmunkát végez, a számítógép előtt ül és nem mozognak. Napközben nincs idejük a normális, minőségi táplálkozásra, ezért a vacsora lesz a legfontosabb étkezés. Ha pedig mégis van idejük enni, általában olyan ételeket fogyasztanak, amelyek tele vannak adalékanyagokkal és tartósítószerekkel.

# data[].attributes.body
-rendszeres mozgás
-munkahelyen/iskolában rendszeres szellőztetés
-komoly életmódváltás
-Gondolkodj tudatosan!