# data[].attributes.body
Kiviaeg hakkas siis, kui inimesed võtsid kasutusele kivist tööriistad."Kiviaeg" pärineb kolme perioodi süsteemist. Tänapäeval jaotatakse kiviaeg paleoliitikumiks ehk vanemaks kiviajaks, mesoliitikumiks ehk keskmiseks kiviajaks ja neoliitikumiks ehk nooremaks kiviajaks. Nendel on omakorda alajaotused. Kiviaja alajaotuste kronoloogia on piirkonniti erinev.

# data[].attributes.body
Mesopotaamia asub Pärsia lahte suubuva Tigrise ja Eufrati jõe kesk- ja alamjooksualal. Maavaradelt oli Mesopotaamia ala vaene, hulgaliselt leidus ainult savi ja pilliroogu. Mesopotaamiast oleme saanud matemaatika, kirja, ratta, seadused, eepose, meditsiini jne.

# data[].attributes.body
Vana-Egiptuse ajalugu jaguneb kolmeks: vana riigiks, keskmiseks riigiks ja uueks riigiks. Ehitsid püramiide, mis olid vaaraudade hauapaigad. Püramiidid, kuna need püsivad hästi püsti.
Mastaba - väiksemad ehitised, meenutavad kivist künkaid, oli hauapaik.

Astmikpüramiid - meenutab püramiidi, mis on astmeline.

Püramiid - püramiidi kujuline vaaraode hauapaik, laotud paekiviblokkidest.

Inimesi kujutatti profiilis, keha otse, silmad vaataja poole.

Ehnatoni-aegne kunst, erinevus varasemast kunstist.

Seotud mõisted: polüteism, sarkofaag, muumia, mastaba, astmikpüramiid, püramiid, sfinks, madal- ja süvendreljeef

# data[].attributes.body
Kreeta-Mükeene kestis 2000-1100 eKr. Selles kultuuris on omased lossikompleksid.

# data[].attributes.body
Vana-Kreeka kultuur on mõjutanud terve Euroopa kultuuri. Vana-Kreekat iseloomustavad nende templid millest vanim pärineb 7.sajandist eKr. Lisaks sellel iseloomustabVana-Kreekat: sambad, olümpiamängud, kujud ja jumalad .

# data[].attributes.body
Etruskid oli muistne roomlasteelne rahvas, kelle õitseng Lääne- ja Kesk Itaalias Etruurias algas 8. sajandil eKr. Nad ehitasid linnu ja templeid.

# data[].attributes.body
Vana-Rooma kultuur on vanaaja üks võimsamaid. Vana-Roomas olid populaarsed gladiaatorite võitlused ja hobuste võidu ajamine.
Monumentaalskulptuur - Väga suured skulptuurid, monumentaalsed.

Reljeef - Skulptuuri alaliik, kõik kujundid tasapinnalise põhjaga, millese on süvendatud. Esineb palju sammastega ehitistel. Ajalooline relieef tekib Rooma kunstis, nendes kirjeldati tõesti juhtunud sündmusi või võidetud lahinguid.

Portree - Hakati tegema pärast Kreeka vallutamist 1. sajand. Portreed pidid olema väga tõetruud, siis järeltulijad teaksid, millised nende esivanemad olid.

Kreeka kujudes oli tähtis ideaalsus, kuid Vana-Rooma kujudes oli tähtis tõetruudus.

Kreekas loodi ideaalseid sportlasi/jumalaid, Vana-Roomas aga kujutatti tava inimesi tava oludes, näidates nende loomulikku ilu ja ebatäieslikust.

Maalikunst - palju maaliti mütoloogiat. Pompei oli tuntud oma kvaliteetse punase värvi pärast. Näiteks Villa de Misteri, See on tuhandeid aastaid vana, kuid maalide punane värv on säilinud eredana. Maalil kujutatti Bacchus (Mütoloogiline tegelane) koos paljude inimestega.

Illusionism - Maalid tundusid ruumilised olevat nende kvaliteedi pärast.

# data[].attributes.body
Varakristlik kunst on kristlusega seotud Rooma riigi aladel. Varakristliku kiriku lihtne sisemus oli kaunistatud seinamaalide ja mosaiikidega,
mis kujutasid piiblisündmusi
Suur osa varakristlikust kunstist oli katakombides, kuna need olid keelatud, seal said kristlikud oma usku austada. Peamiselt seinamaalid, mis kujutasid tähtsamaid lugusid tuntud tegelastest. Näitkes maal Jeesusest ja talledest. lambatall oli Jeesuse sümbol.

Varakristlik kunst oli ajavahemikus 1.-6. sajand. Templid olid suured ja avarad, tavaliselt koos skulptuuridega, varakristlik kirik oli peamiselt katakomb, suletud, kitsas ja jagus ruumi ainult maalidele.

# data[].attributes.body
Bütsants ehk Ida-Rooma riik tekkis Rooma impeeriumi idapoolsete alade iseseisvumisel. Bütsantsi riik oli üles ehitatud tugevale kekvõimule. Bütsantsi kunsti olulisemad saavutused on seotud kirikuehitistega.

# data[].attributes.body
Venemaalm ehitati palju kirikuid. Sageli on kirikud põhiplaanilt ruudukujulised kuplid on ümarad ja teravad. Vana-Vene maalikunsti traditsioonid on üle võetud Bütsantsist.

# data[].attributes.body
Renessanss sai alguse hiliskeskaegses Itaalias ning levis sajandite jooksul ülejäänud Euroopasse. Tuntumad kunstnikud olid seal:
Michelangelo kes oli maalikunstnik, arhitekt ja skulptor.
Tuntuim teos on "Aadama loomine"
Leonardo da Vinci oli peamiselt maalikunstnik ja skulptor.
Tuntumad teosed: "Mona Lisa" ja "Püha Õhtusöömaaeg"
Donatello - Maalikunstnik ja skulptor
Tuntumad teosed: "Taavid"

# data[].attributes.body
15. sajandil taandub  põhja pool Alpe asuvates maades gooti kunstilaad realismi eest. Realism areneb Euroopa põhjapoolsetes maades välja iseseisvalt ja hoopis teistsuguses suunas kui Itaalias.
Tähtsamad nimed:
Jan Van der Weyden - Maalikunstnik
Tuntumad teosed: "Kristuse ristile votmine" ja "Kuningate kummardamine"
Hieronymus Bosch - Maalikunstnik
Tuntumad teos - "Maiste naudingute aed"\
Pieter Brueghel - Maalikunstnik
Tuntumad teosed:
"Paabeli torni ehitamine" (1563)
"Madalmaade vanasõnad" (1559)
"Surma triumf" (1562)

# data[].attributes.body
Renessanss Saksamaal tõi endaga kaasa olulise muutuse religiooni suhtumises ja pöördumatud tagajärjed kogu Euroopa kirikusüsteemis. 15. sajandil valitses veel hilisgootika.
Matthias Grünewald - Maalikunstnik
Tuntumad teosed:
"Isenheimi altar"
Albrecht Dürer - Maalikunstnik ja graafik
Tuntumad teosed:
"Rüütel, surm ja kurat"

# data[].attributes.body
Barokk esines 17 - 18. sajandi keskpaigas, mis sai alguse Roomast. Barokki stiil levis maalikunstis, arhitektuuris ja skulptuuris.
Maalikunsti tuntumad nimed.
Michelangelo da Garavaggio, Ander del Pozzo, Claude Lorrain.
Arhitektuur
Giovanni Lorenzo, Francesco Borromin, Claude Claude Perrault.
Skulptuur
Giovanni Lorenzo Bernini, Pierre Puget.

# data[].attributes.body
Rokokoo sai alguse Prantsusmaal 18. sajandil. Seda iseloomustab pidutsemine, kergemeelsus, vaimukus.
Tuntumad nimed
Antonie Watteau, Francois Boucher, Jean Honore Fragonard.

# data[].attributes.body
18.–19. sajandi kunstisuund, mis lähtus renessansiaja antiigiharrastusest ning avaldus paljude Euroopa maade arhitektuuris, kujutavas kunstis, kirjanduses, teatrikunstis ja muusikas. Maalikunstis väljendus baroki- ja rokokoovastasus.
Tuntumad nimed
Jaques Louis David, Dominique Ingres, Antonio Canova, Bertel Thorvaldsen, Antoine Houdon, Jean Auguste

# data[].attributes.body
Romantism leidis aset 19. sajandi alguses ja keskpaigas. iseloomulikuks on mineviku ilustamine, eemaldumine reaalsusest, individualism ja väljamõeldiste eelistamine.
Tuntumad nimed
Caspar Friedrich, Francis Goya, William Turner, Antonie Barye, Francois Rude, John Nash, Charles Barry.

# data[].attributes.body
Impressionism oli 19. sajandi maalikunsti vool, mis sai alguse 1860. aastatel oma kunstinäitusi korraldama hakanud Pariisi kunstnike vabast ühendusest. Iseloomulikud on heledad värvid ja selgesti nähtavad pintslitõmbed.
Tuntumad autorid
Claude Monet, Pierre August Renoir, Eduard Manet, Camille Pisarro.

# data[].attributes.body
Postimpressionism on maalikunsti vool, mis levis 19 sajandi lõpus ning vastandus impressionismile. Levis 20 sajandil Lääne+Euroopas ja sai alguse Prantsusmaal. Nad kaldusid rohkem geomeetrilisi vorme rõhutama. Kasutati eredaid ja ebaloomulike värve.
Tuntumad postimpressionistid on Paul Gauguin, Vincent Van Gogh, Henri de Tolouse -Latrec ja Paul Cezanne.

# data[].attributes.body
Levis 19. sajandi lõous üle kogu Euroopa. Keskendudti puäntilismile, kus tekitati optiline illusioon kandes puhaste värvidega lõuendile punkte,kus vaatajale moodustub kujutis.

Georges Securat, kes oli prantsuse kunstnik, ja ühtlasi ka neoimpressionismi ja sellega koos ka üks püäntilismi rajajatest. Kompositsioon on läbi mõeldud ja ette valmistatud.

Paul Siganc oli prantsuse kunstnik, ja neoimpressionistide juht pärast Seurat.

Seurati Kuulsaimaks teoseks on "Pühapäeva pärastlõuna Grande-Jatte i saarel".

# data[].attributes.body
19. sajandi lõppu ja 20. sajandi alguse kirjandus- ja kunstivool, Saksamaal, Prantsusmaal, Venemaal, Leedus ja põhjamaadel.

Polnud huvitattud ümbritseva maailma jäljendamisest. Puuduvad kindlad vormitunnused. Tähtsad on meeleolu, teatud kujundid, teemad ja sümbolid.

Rahvusromantism - kunstiteode ainestik võeti rahva ja maa ajaloost. Tehti ilusaks. Avaldus kunstis ja lavakunstis. Sisekujundus ja arhitektuur.

Teemadeks oli näiteks sünd, surm, armastus ja erootika. Olenes, kuidas oli kujutattud, mitte mis oli tehtud. Kujutatti n-ö nähtamatut maailma.

Näiteks Odilon Redon "Pandora". Arnold Böcklin "Surnute saar". Edvard Munch"Karje". Nikolai Roerich "Võitja Buddha".

# data[].attributes.body
20. sajandi algul, Pärineb Suurbritanniast (Arts and Crafts Movement). Levis Euroopasse ja Põhja-Ameerikasse.

Baroki taassünd ja uusbaroki täiendus.

Ebatavalised värvid, Loodusliku jäljendamine dokoratiivse terviku loomisel.
Sisekujundusega arvestati rohkem.

Levinumad teemad: looduslik hoovus, eootika, patt, kiusatus. Kujutattud figuurid olid siluetid.

Kontuurid võtsid osa ornamendist.

Lõppes enne IMS.

# data[].attributes.body
Loobuti klassitsistlikust fassaadist, ornamentiks, võeti kasutusele uued materjalid näiteks klaas ja raudbetoon. Hooneid projekteeriti seespoolt väljaspoole. Juugendlik joon on nõtke ja graatsiline, püstjoontega pilastrid, pehmejoonelised sopilise servaga katused, eri värvi materjalid, kumerduvate ülanurkadega aknaavad, loobuti raamistikega akendest.
Tuntuim juugendlik ehitis on "Sagrada Familia" mis on katoliiklik kirik Barcelonas, Hispaanias.
Tuntud juugendi stiili käsitlenud arhitektid on Eliel Saarinen, Victor Horta, Antoni Gaudi ja Otto Wagner.