# data[].attributes.headline
Allotjament temporal d'emergència per manca sobtada de la persona cuidadora

# data[].attributes.subject
Allotjament temporal d'emergència per manca sobtada de la persona cuidadora

# data[].attributes.body
És un projecte que neix l'any 2020 a l'Hospitalet de Llobregat a causa de la situació d'alarma causada per l'impacte sobtat de la primera onada de COVID-19. Durant aquesta es detecten a través de diversos actors del municipi (guàrdia urbana, serveis sociosanitaris, els mateixos veïns...) casos de persones dependents, els cuidadors de les quals han deixat d'estar disponibles per causes directament relacionades amb la pandèmia, ja fos per confinament protocol·lari, ingrés hospitalari, o fins i tot mort. Davant aquesta urgència, complicada per l'estat de les residències de la tercera edat, on ja no es podien fer nous ingressos, es va forçar a l'administració a prendre mesures al respecte.

Finalment, es va trobar una solució, ja que van aconseguir fer ús d'habitatges privats per poder allotjar aquests casos i permetre que rebessin una cura adequada durant el temps que fes falta, per tant, es va complir l'objectiu general del projecte, no deixar sense atenció continuada al col·lectiu de gent que havia perdut l'accés als seus cuidadors durant la primera onada de la pandèmia, per aquest motiu, es va valorar aquest projecte com una molt bona pràctica.

Link: https://bbp.cat/practicas_detalle.php?id_ficha=1739

# data[].attributes.body
El programa Nausica és un servei municipal creat per l'organització ACCEM que dóna una atenció integral a les persones refugiades des del treball en xarxa. És una bona pràctica ja que és una acció rellevant, significativa i innovadora de l'àmbit social que ha obtingut bons resultats en un determinat context (Albarracin, M., Fierro, Y. i Santamaria, C., 2020). Al 2017, Barcelona es va posicionar com una ciutat d'acolliment davant la crisi de les persones refugiades, i va néixer així el programa Nausica, amb l'objectiu de donar suport a les persones sol·licitants o beneficiàries de protecció internacional residents a Barcelona que no han assolit autonomia i requereixen un ajut específic. El programa està finançat per l'Ajuntament de Barcelona.

El punt de partida del programa és un servei personalitzat d'habitatges, que poden ser individuals o compartits amb altres persones, i que compten amb suport i acompanyament professional. El programa cobreix les despeses de la llar i les que se'n derivin, així com aquelles que provenen del procés d'inserció laboral, social o formatiu i educatiu. La intenció del projecte és acompanyar a aquestes persones refugiades o nuclis familiars en el seu procés de consolidació al territori, impulsant la seva autonomia i la inserció sociolaboral.

L'objectiu, com hem dit, és impulsar l'autonomia de la persona refugiada i el seu arrelament al territori mitjançant, entre d'altres, la inserció sociolaboral. Per tant, són peces clau del programa l'atenció personalitzada i integral a les persones beneficiàries i de la coordinació entre serveis, ja que el programa es coordina amb la Creu Roja, CSS de Barcelona, entre d'altres. També ofereix serveis d'acollida en habitatges temporals i acompanyament a les persones refugiades en una situació de vulnerabilitat i d'exclusió social.

El programa ha tingut tant de ressò que va ser presentat a la Comissió Europea.

Aquest programa és impulsat per la Direcció d'Atenció i Acollida d'Immigrants. Veiem que és una bona pràctica també ja que el programa està inclòs al Butlletí n.05 de Bones Pràctiques Socials de l'any 2018 de l'Ajuntament de Barcelona i a més està coordinat per l'Àrea de Drets Socials, Justícia Global, Feminismes i LGTBI, fet important ja que per ser una bona pràctica ha d'estar impulsat per aquesta àrea (Albarracin, M., Fierro, Y. i Santamaria, C., 2020).

(Link: https://ajuntament.barcelona.cat/dretssocials/sites/default/files/arxius-documents/butlleti-bones-practiques-digital-2018.pdf.pdf i https://www.accem.es/programa-nausica/)

# data[].attributes.headline
Programa de prevenció i atenció a la Mutilació Genital Femenina (MGF) de Santa Coloma de Gramenet

# data[].attributes.subject
Programa de prevenció i atenció a la Mutilació Genital Femenina (MGF) de Santa Coloma de Gramenet

# data[].attributes.body
És una bona pràctica municipal de l'Ajuntament de Santa Coloma de Gramanet (Barcelona) datada entre el 2015 i el 2019 on participen diversos serveis i entitats. Aquesta iniciativa s’emmarca dins del Servei de Salut Pública i Atenció als Consumidors, Àrea d’Educació, Drets socials, Infància, Joventut i Esports de l’Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet i es coordina des del Pla Local per la Inclusió Social (PLIS), impulsada per l'Àrea de Drets Socials.

La creació d'aquesta bona pràctica és per la problemàtica de l'existència al municipi de nenes i dones que han patit, es troben o es podrien trobar en risc de patir mutilació genital femenina, i una manca de formació dels professionals dels àmbits sanitaris, social i educatiu per atendre aquestes situacions i prevenir-les.

Per tant, en referència a la definició de bones pràctiques de l'ONU (2014): “contribuciones excelentes o iniciativas exitosas que ayudan a mejorar la calidad de vida de las comunidades y generar condiciones de sostenibilidad en las ciudades y regiones”, podem observar que és una bona pràctica, ja que ajuda a millorar la vida en aquest cas nenes i dones de països en els que es practica la MGF i professionals dels àmbits social, de la salut i educatiu.

La seva metodologia es divideix en tres fases:

- 1a fase de Grup Motor el 2015: Prospecció població països MGF, Formació

prevenció i abordatge de la MGF, Disseny del projecte
- 2a fase de Territori Pilot (Districte V) el 2016: Accions informatives, Formació

prevenció i abordatge de la MGF, Sessions acompanyament a la intervenció preventiva - 3a fase d’aplicació del Programa, a partir de 2017: Elaboració del Programa, Presentació pública, Sensibilització vers la prevenció, Ampliació del Programa.

Per considerar-la una bona pràctica ha de complir certs requisits i en aquest cas són els següents: innovació social, estratègia, integritat, efectivitat i impacte, sostenibilitat i transferibilitat. (Link: https://dretssocials.gencat.cat/web/.content/03ambits_tematics/06pobresa_i_inclusio_social/pla_inclusio_cohesio/recull_bones_practiques/arxius_bones_practiques/Prog.prev.i-atencio-Mutilacio-Genital-Femenina.-Sta.Coloma-Gr.pdf)

# data[].attributes.headline
Projecte de xarxes - Serveis Socials Baix Guinardó

# data[].attributes.subject
Projecte de xarxes - Serveis Socials Baix Guinardó

# data[].attributes.body
És un projecte que neix  en el 2015 dels treballadors de Serveis Socials Baix Guinardó, el qual té com objectiu millorar la cohesió veïnal i la convivència. Aquest projecte s'adreça a la comunitat i els valors fundamentals són la solidaritat, el respecte mutu, la inclusió, la participació i la cohesió veïnal a través del treball en xarxa i transversal. Aquest projecte es duu a terme en dos grups; un format per voluntaris que intenten millorar la situació personal de infants i l'altre treballa les necesitats dels infants i la formació de les famílies a través d'altres serveis com el CSS, CAP, escoles, etc.
L'objectiu és crear una xarxa solidària per prevenir la fragmentació social i sensibilitzar i concienciar a la comunitat sobre les potencialitats que tenen per millorar la cohesió i la convivència. Com s'esmenta en la lectura, l'actual model político-social genera situacions de vulnerabilitat social, i per tal d'assegurar una inclusió social s'ha de garantitzar la participació de diferents sectors de la població. En aquest projecte es te en compte el sector dels vincles socials, afavorint a la comunitat una cohesió i un vincle social per crear un espai de comunicació i d'igualtat i enfortint els vincles socials.
Parlem d'un projecte de plantejament innovador on preval el treball en equip i en xarxa.

Link: https://ajuntament.barcelona.cat/dretssocials/sites/default/files/arxius-documents/butlleti-bones-practiques-digital-2018.pdf.pdf

# data[].attributes.headline
Cuidem les cuidadores. Detecció i acompanyament per afrontar la situació de confinament

# data[].attributes.subject
Cuidem les cuidadores. Detecció i acompanyament per afrontar la situació de confinament

# data[].attributes.body
El projecte Cuidem les cuidadores sorgeix en plena pandèmia com una eina de detecció i acompanyament a la tasca de les cuidadores de la Garrotxa. L'objectiu sorgeix quan es donen a  conèixer les seves necessitats i es doten d'informació per a cuidar les persones en situació de dependència però, especialment, per a cuidar-se a elles mateixes. Amb la col·laboració d'una dissenyadora de la comarca, s'han elaborat i distribuït diferents il·lustracions amb consells i recomanacions relacionades amb les mesures d'higiene i seguretat en el context de la Covid-19. A més, el contacte telefònic per actualitzar la base de dades de les cuidadores ha fet emergir altres projectes que permetran tenir més i millor informació sobre possibles situacions de vulnerabilitat i, per tant, actuar-hi en conseqüència per a millorar les condicions vitals en els diferents aspectes de benestar (emocional, relacional, material i físic) d'aquest col·lectiu.

És una bona pràctica emmarcada en les iniciatives locals de la pandèmia. l'àmbit d'aquesta pràctica és la inclusió social i l'acompanyament emocional. El consell comarcal correspon al de La Garrotxa. Aquesta pràctica està datada del 18/03/2020 al 31/05/2020.

Segons Albarracín, Fierro i Santamaria (2020), " las prácticas sociales se entiende el conjunto coherente de acciones útiles, relevantes y significativas (experiencias, proyectos, activi- dades, actuaciones, metodologías, herramientas de trabajo, etc.) del ámbito social que han obtenido buenos resultados en un determinado contexto y que se espera que en contextos parecidos obtengan resultados similares." En aquest cas, seguint la definició, veiem uns bons resultats fruit del projecte ja que, s'ha aconseguit parlar amb 635 persones cuidadores. Majoritàriament, en un 66% eren cuidadores informals (és a dir, vinculades afectivament amb la persona en situació de dependència); un 29% són cuidadores formals (atenen de forma continuada, en les activitats de la vida diària, sense relació afectiva prèvia i que reben un sou per la tasca realitzada). La resta, un 1%, són persones referents (persona de referència per la persona cuidada i els Serveis Socials i sanitaris). I a més, si no hagués sigut per la pràctica, el contacte hauria sigut molt complicat. Un dels punts forts és, precisament, aquest
anar estirant del fil que ha consolidat la feina feta pel Consorci i ha fet emergir altres projectes relacionats que, plegats, permetran tenir més i millor informació sobre un col·lectiu determinat i possibles situacions de vulnerabilitat i, per tant, actuar-hi en conseqüència per a millorar-ne les condicions vitals en els diferents aspectes de benestar (emocional, relacional, material i físic).

https://www.bbp.cat/practicas_detalle.php?id_ficha=1697

# data[].attributes.attachment_link.description
Cuidem les cuidadores. Detecció i acompanyament per afrontar la situació de confinament

# data[].attributes.body
És un programa comunitari per a la inclusió i la igualtat d'oportunitats de les famílies reagrupades. Tracta d'una xarxa de prevenció i acció comunitària que té com a objectiu reduir el risc d'aïllament i d'exclusió social de les persones grans i pal·liar els efectes de la soledat no volguda, la qual pot tenir un efecte devastador en la salut i el benestar de la gent gran. La pràctica facilita que les persones grans que viuen soles o acompanyades d'altres persones grans puguin continuar a la seva llar amb la complicitat del seu entorn i de la comunitat.

El projecte ajuda a detectar, valorar i fer el seguiment de la situació de les persones grans del barri. Un cop detectada la situació, des de Serveis Socials es valora si cal intervenir-hi o no. Els radars veïnals i comercials (veïns, persones voluntàries, farmàcies, etc) són persones que, amb una mirada respectuosa, ofereixen suport i comuniquen les situacions de risc als serveis professionals. El programa combina el rol actiu dels Serveis Socials i la coresponsabilitat de les entitats i serveis del barri per així vincular les persones grans a la xarxa comunitària del seu barri. La pràctica evidencia la importància de la prevenció.

Per pal·liar el sentiment de soledat d'aquest col·lectiu, els voluntaris de la Plataforma de Seguiment Telefònic de Radars les truquen de forma periòdica i hi estableixen una relació de confiança, que serà un primer pas per promoure la seva vinculació al territori. Els espais habituals de participació en el projecte són: la taula Radars (espai de trobada i intercanvi entre els radars veïnals i comercials per planificar que es durà a terme), la Plataforma de Seguiment Telefònic (realitzar trucades a les persones ateses per Radars), la sensibilització i difusió (per motivar un procés de transformació al barri i donar-se a conèixer) i les acollides i acompanyaments (accions puntuals per facilitar la participació de les persones grans en esdeveniments del barri).

Aquesta bona pràctica és promoguda i impulsada per l'Institut Municipal de Serveis Socials de l'Ajuntament de Barcelona, i es duu a terme als CSS de Barcelona. És liderada per l'Àrea de Drets Socials, Justícia Global, Feminismes i LGTBI de l'Ajuntament de Barcelona i està inclosa en el Butlletí 01 del Banc de Bones Pràctiques del 2013-2014 de l'Ajuntament de Barcelona. Per això veiem que compleix els requisits que Albarracin, M., Fierro, Y., i Santamaria, C. (2020) expliquen a l'article a llegir ja que es considera una bona pràctica i va dirigida a un sector concret de la població, preval el treball en xarxa i és un programa innovador, planificat i amb un bon impacte en la societat.

(Link: https://ajuntament.barcelona.cat/serveissocials/ca/canal/projecte-daccio-comunitaria-radars i https://ajuntament.barcelona.cat/dretssocials/sites/default/files/arxius-documents/butlleti-bones-practiques-digital-2013-2014.pdf )

# data[].attributes.body
"Aquí t'escoltem" és un servei municipal juvenil de Sant Andreu, el qual proporciona espais per enfortit la salut emocional dels i les adolescents, és un servei municipal adreçat a adolescents (de 12 a 20 anys). Aquest punts treballen en l'àmbit de la promoció i la prevenció primària per oferir informació, eines i recursos per viure l'adolescència treient profit de les oportunitat de creixement. L'objectiu es oferir espais d'escolta i acompanyament, la etapa de la adolesciència està plena de canvis i amb més o menys complexitat, es per això que a través d'aquests espais volen treballar competències personals i socials i el creixement en l'adolescència.
Aquest projecte, tal i com s'expressa en la lectura, ha sigut una iniciativa exitosa que ha ajudat a millorar la qualitat de vida de les comunitats i ha generat condicons de sostenibilitat en les ciutats i les regios. Tot i que el projecte va enfocat al treball individual, també enforteixen els vincles socials tenint una repercusió positiva a nivell social. Aquest projecte porta anys en funcionament i la demanda és alta, és un servei efectiu i que compleix els objectius sobre els que s'havia format.

https://ajuntament.barcelona.cat/dretssocials/sites/default/files/arxius-documents/butlleti-bones-practiques-digital-2018.pdf.pdf

# data[].attributes.headline
No t'aturis: Servei d'orientació formativa i laboral per als joves

# data[].attributes.subject
No t'aturis: Servei d'orientació formativa i laboral per als joves

# data[].attributes.body
El projecte "No t'aturis" és un servei proporcionat per l'àrea de Joventut de l'Ajuntament de Castell-Platja d'Aro juntament amb el Consell Comarcal del Baix Empordà, que té com a funció oferir assistència en matèria d'inserció laboral, orientació formativa i adquisició de competències traslladables al mercat laboral per a tots els joves del municipi que ho necessitin. El servei es vincula amb la resta de d'actuacions de l'Àrea de Joventut de lajuntament, i se situa físicament a l'àrea habilitada per lEspai Jove al Palau d'Esports i Congressos. A banda, es vincula amb Serveis Socials i el Club de la Feina ja que aquests serveis deriven a joves que puguin ser usuaris potencials del servei, i al mateix temps el servei deriva joves a serveis d'ocupació del territori.

El projecte va dirigit a joves d'entre 16 i 29 anys, especialment aquelles persones aturades, ocupades però que cerquin un canvi de feina, estudiants en cerca de feina temporal, o persones derivades d'altres serveis municipals, com ara serveis socials.

La metodologia es basa en atencions individualitzades fetes de manera reactiva davant les demandes dels usuaris, i en accions grupals establertes en moments concrets al llarg de l'any.

Com a avaluació, dels 76 joves que han fet ús del servei, un 55% d'ells han estat nois i un 45% noies, i pel que fa a l'edat, gairebé un 40% eren menors d'edat. Durant l'any s'ha detectat una crescuda del nivell d'atur, cosa que provoca un augment en l'exigència de les empreses que volen contractar. Per altra banda, s'ha detectat una tendència a cercar treballadors majors de 18 anys, a causa de les restriccions horàries que els menors tenen en l'àmbit laboral. Aquests factors fan que el servei No t'aturis es torni més important que mai a l'hora de servir com a eina per permetre la millora de competències i coneixements dels joves que pretenen integrar-se al mercat laboral.

Els criteris de bones pràctiques que es detecten són innovació, avaluació i impacte, participació, integralitat i participació. Per tant, aquesta es considera una bona pràctica perquè no només és eficaç i eficient, sinó que també és innovadora i replicable (Barbieri i Fierro, 2019).

https://bbp.cat/practicas_detalle.php?id_ficha=1774

# data[].attributes.attachment_link.description
No t’aturis. Servei d’orientació formativa i laboral per als joves