# data[].attributes.body
zadaća budućnost rada je točna.
Nedostaje zadaća o društvenim promjenama.

# data[].attributes.body
1. Budućnost rada je takva da se trenutno puno više traženi poslovi s tehnologijom dok će za par godina biti puno potražniji strukovni poslovi jer će rijetko tko raditi takve poslove.
2. Ljudi otvaraju pogone u nisko bužetnim zemljama zbog poreza i jer imaju više profita tamo
3. Nomadska višestruka aktivnost- većina zarađuje za život u mnogo neizvjesnijim uvjetima: kao putujući trgovci, preprodavači ili obrtnici, pružajući razne osobne usluge, mijenjajući razlučite sitne poslove.
4. Samoprogramirajući rad- stjecanje sposobnosti za stalno refundiranje vještina te pronalaženje izvora iz kojih će naučiti te nove vještine.
5. Fleksibilno radno vrijeme znači da radnik sam sebi bira vrijeme kada će raditi.
6. Svoj budući posao zamišljam kao posao u kojem ću ja biti presretan, a ne raditi samo zbog novca.

# data[].attributes.body
-Pofesorice, animacija rečenicu po rečenicu ne radi preko interneta, ali možete skinuti pa bi trebalo raditi. Lijep pozdrav!

# data[].attributes.body
2. Sociologija nudi dva načina nastanka društvenih pokreta: 1. nastaju kao pobuna protiv bijede i siromaštva te odsutnosti političkih sloboda; 2. da bi se razvili zahtijevaju određeni trud i organizaciju, što znači da to nisu spontane provale društvenog nezadovoljstva. Hrvatsko društvo svrstao bi u teoriju deprivacije jer narod osjeća da su zakinuti što i je istina. Novi socijalni pokreti temelje se na proizvodnji i potrošnji znanja i na kulturnim vrijednostima. Trenutni globalni pokret je borba protiv korone i pronalazak lijeka. https://www.dw.com/hr/mogu%C4%87i-lijek-protiv-korone-smrtonosan-u-ja%C4%8Dim-dozama/a-53148621

Jakov Golub

# data[].attributes.body
1.Socijalni pokret je manje ili više trajan i organiziran napor velikog broja ljudi, kojemu je cilj promicanje promjena u društvu ili otpor prema tim promjenama. Suvremeno društvo po mom mišljenju pripada reformskom društvenom pokretu. Mnogi reformski društveni pokreti se zalažu za jednakost poput
feminističkog pokreta. Ima i onih konzervativnih pokreta poput onih protiv npr. zabrane pobačaja.
Branko Stojanović

# data[].attributes.headline
Domaća zadaća - izvori i teorije društvenih promjena

# data[].attributes.subject
Domaća zadaća - izvori i teorije društvenih promjena

# data[].attributes.body
1. Društvene promjene - temeljne promjene obrazaca kulture, strukture i društvenog ponašanja u nekom razdoblju. To je proces u kojem jedno društvo postaje drukčije, a ipak u mnogim vidovima ostaje isto.
Izvori društvenih promjena -  su fizički okoliš, stanovništvo, invazije i ratovi, kultni procesi, strukturalni procesi i ideje.
2. Osobno se slažem sa funkcionalističkom teorijom jer društveni sustav teži biti u ravnoteži, ali je to gotovo nemoguće. Uvijek će se sve mijenjati i ništa neće uvijek biti isto. Slažem se s teorijom koja kaže da poticaji za društvenu promjenu dolaze iz materijalne kulture. Primjer je moda. Prije je npr bilo nenormalno nositi poderane traperice, a sada jer su "celebritiji" počeli nositi, sada je to u redu.
3.Modernost je središnji pojam u proučavanju društvene promjene.
Modernizacija je proces epohalne društvene promjene koji započinje u okviru dviju velikih revolucija.
4.  Sindrom električnog zaslona je ovisnost mladih o elektroničkom uređaju i karakteriziran je prekomjernim naglaskom i nemogućnošću reguliranja emocija ili razina stresa. Uobičajeni simptomi su loše raspoloženje i anksioznost.
Nomofobija je paničan strah od ostavljanja mobitela kod kuće. Smatram da ne patim niti od jednog jer mogu i bez tehnologije. Pogotovo jer imam brata blizanca tako da uvijek nađemo nekakvu zabavu skupa. Nije sve u tehnologiji!

# data[].attributes.headline
25. 04.- Jakove i Filipe, vidim da ste udružili snage! ONO ŠTO NEDOSTAJE SU POVEZNICE I VIDEO-KLIPOVI, NOVINSKI ČLANCI.. to je za veću ocjenu. Pongrac

# data[].attributes.subject
25. 04.- Jakove i Filipe, vidim da ste udružili snage! ONO ŠTO NEDOSTAJE SU POVEZNICE I VIDEO-KLIPOVI, NOVINSKI ČLANCI.. to je za veću ocjenu. Pongrac

# data[].attributes.body
04.05. Bravo dečki- vidim da ste se sad više potrudili!!
A zašto Branko zabušava??? Napisali ste da je s vama u grupi.

# data[].attributes.body
Dva osnovna organizacijska oblika civilnog društva su zaklade i udruge. To su organizacije bez vlasnika čija sredstva su namijenjena ispunjavanju javne svrhe.
Mogu djelovati javno ili privatno, mogu biti obiteljske ili crkvene.
Crveni križ je primjer civilnog društva u Hrvatskoj.
Ono djeluje humanitarno, daje potrebne stvari onima koji nemaju.
Jedan od problema Crvenog križa je nedostatak donacija.

Filip Golub

# data[].attributes.body
3. Smatram da su donijeli te mjere radi dobrobita naroda, što možemo vidjeti po broju zaraženih u odnosu na svijet. Naravno to je elitama uglavnom osiguralo dobar položaj pogotovo ako se sada zalažu za rješavanje problema Covida-19.
Većini ljudi najbitnija je stvar novac, zbog toga mislim da će sigurno naći način kako zaraditi na cjepivu, postoje mnoge teorije zavijere da je to napravljeno od strane ljudi, što može biti slučaj da sada samo čekaju da se više ljudi razboli pa da mogu početi prodavavati cjepivo. Hrvatska je primila paket pomoći protiv od Covida-19, a Srbija je primila liječnike iz Kine. Smatram da to nije slučajnost i da ima mnogo više od onoga što mi znamo.

Jakov Golub

# data[].attributes.body
1.1. Politička stranka je organizacija usmjerena osvajanje legitimne kontrole nad državnom vlasti izborima. Stranka zastupa i promiče interese određene društvene skupine u političkom životu.
Političke stranke obično se svrstavaju u smjerove koje zauzimaju glede socijalnih i ekonomskih pogleda, na sljedeće smjerove: lijevo, centar, desno. Razlika između civilnog društva i političkih stranaka je da civilno društvo može tek posredno utjecati na javne politike i po tome što civilno društvo omogućuje izražavanje interesa pojedinaca, a politička stranka interese određene skupine ljudi.
Branko Stojanović

# data[].attributes.body
Civilni stožer (o Covid-19)

# data[].attributes.body
Hrvatski stožer momentalno daje političkim institucijama i civilnom storežu instrumentalno prihvaćanje ili uvjetno slaganje što znači da smo nezadovoljni s trenutnim stanjem, ali pristajemo na te mjere radi nekakvog cilja.
Ako pojedinac odbije poslušnost dobit će određenu kaznu prema prekršaju koji je napravio.
Smatram da su takvi postupci legani i legitimni.

Filip Golub

# data[].attributes.body
1. ELITISTIČKA TEORIJA -
Naravno da elite vladaju u svoju korist, njima je u prvom planu ostaviti dobar dojam i biti najbolji te ih često tuđa mišljenja ni ne diraju. U Hrvatskoj također postoje elite i smatram da oni ne vladaju u skladu demokracije jer njima nisu toliko bitna prava drugih. Također smatram da stavljanje sebe ispred drugih (kao što elite uobičajeno rade) nije nešto loše, no trebamo imati na umu da poslije nas trebaju ići mišljenja drugih.

Jakov Golub

# data[].attributes.body
Politika je kolektivna djelatnost usmjerena ka donošenju odluke o rješenju problema i izvršenju te odluke koja je obvezna za sve članove zajednice.
Politika je grupa ljudi u nekakvoj instituciji koja donosi važne odluke.
Država je organizirana društvena zajednica ujedinjena pod zajedničkim političkim sustavom. Države mogu biti suverene ili mogu biti članovi savezne države.
Društvo se može definirati kao cjelokupnost odnosa ljudi prema prirodi i međusobnih odnosa ljudi.
Država ne može postojati bez društva jer je društvo temeljni nositelj države, ali za društvo je portebno samo par pojedinaca tako da može postojati bez države.

Filip Golub

# data[].attributes.body
2.Mislim da do nekih mjera pojedinac ima osobnu moć ali za bilo kakve malo veće podhvate ne može ništa sam učiniti. Potrebna je pomoć civilnog društva kako bi se nešto više ostvarilo. Martin Luther King Jr. je kao pojedinac uspio sakupiti društvo i borio se za prava crnačkog stanovništva .On je imao jako veliki utjecaj na današnju jednakost i slobodu crnačkog stanovništva .Ipak smatram da je država bitnija jer smo svi jedan narod i uvijek će biti nekoliko pojedinaca koji  će raditi protiv dobrobiti ostatka države.

Jakov Golub

# data[].attributes.body
4.Spot ove pjesme pokazuje koliko je zapravo nepravedna vlast u hrvatskoj.Tko god se bavi politikom  ima sve što poželi dok se drugi ljudi muče i ubijaju se od posla kako bi za mjesec dana zaradili tek toliko novca da mogu odrzavati obitelj na životu a drugo si ništa ne mogu priuštit.

Mateo Čuturić

# data[].attributes.body
Vilfredo Pareto

# data[].attributes.body
Gaetano Mosca

# data[].attributes.body
3.Mislim da nije moguće postići da su svi građani slobodni jer uvijek ima netko tko radi probleme i krši zakone.U demokraciji većina ljudi je slobodno i žive svoj život po propisima dok u totalitarizmu su svi ljudi jednaki po tome što nitko od  njih nema pravo glasa.Dok bogati tijekom karantene mogu biti u svojim kućama bez ikakve briga hoće li im zafaliti novca hrane ili bitnih stvari za normalan život,radnička klasa mora i tijekom pandemije ići na posao kako bi mogli održavati svoju obitelj na životu u smislu da kupuju hranu i sve potrebštine.

Mateo Čuturić

# data[].attributes.body
2.Smatram da demokracija ne znači nužno  da svi ljudi upravljaju državom,već da svi ljudi imaju pravo iznošenja mišljenja u javnost bez posljedica i da ljudi imaju pravo birati za stranku koju podravaju i smatraju najboljom.Demokracija ne znači da svi možemo raditi što želimo jer ipak imamo zakone.Svi državljani naše zemlje su upućeni u zakone države tako da nije kriva demokracija za kažnjivanje ljudi koji krše zakone.Sada tijekom ove pandemije većina ljudi je se složila da se zatvore trgovački centri,frizerski saloni, zbog čega je puno državljana izgubilo poslove i mogućnost zarade novca kako bi opskrbili svoju obitelj hranom i svim potrebnim stvarima.Tada je većina ugrozila druge ljude.

Mateo Čuturić

# data[].attributes.body
1.Prednosti demokracije su to da svi ljudi od određene dobi(18,21 godina)imaju jednaka prava glasa i mogu izrazavati svoje mišljenje javno bez posljedica.Svaki čovjek može sudjelovati u upravljaju države u obliku izbora.S druge strane nedostatci su to što u demokratskim društvima ima puno rasizma i diskriminacije zbog boje kože,vjere ili slično.Prednosti totalitarizma su to da su svi dijelovi  društva pod kontrolom.Nedostatak totalitarizma je to što ljudi koji žive u takvom društvu nemaju baš pravo glasa već je sve pod utjecajem državne vlasti i tajne policije.Smatram da obje vrste društva nisu savršene ali u svakom slučaju podržavam demokraciju a ne totalitarizam jer u demokraciji ljudi imaju pravo glasa i izražavanja.

Mateo Čuturić