# data[].attributes.headline
Relativisme cultural - Esclavitud de la dona

# data[].attributes.subject
Relativisme cultural - Esclavitud de la dona

# data[].attributes.body
En el capítol IV: "Dels límits de l'Autoritat de la Societat sobre l'Individu" del llibre "Sobre la llibertat" de John Stuart Mill.

En aquest text s'exposa la intolerància religiosa, esclavitud de la dona i el problema del dret a no imposar una forma de civilització.

# data[].attributes.attachment_link.description
Treball de la Història de la filosofia, assignatura obligatoria en el Batxillerat (LOE)

# data[].attributes.body
En el capítol IV del llibre "Sobre la llibertat" John Stuart Mill exposa tot un seguit d'exemples per demostrar que sovint l'opinió pública afecta a la llibertat individual. En el següent vídeo n'expliquem uns quants.

# data[].attributes.body
Ens proposem distingir, segons la filosofia de John Stuart Mill, la diferència que hi ha entre seguir les regles generals o exercir-les lliurement en el següents video.
https://www.moovly.com/platform/#project/view/471b0711-de64-ead5

Judith Marmol
Laura Marmi
Roger Alsina

# data[].attributes.body
John Stuart Mill exposa en el capítol IV del seu llibre "Sobre la llibertat", que els éssers humans tenim dos tipus de deures.

Uns són els deures socials, recompensa pel fet de viure en societat, i els altres, els deures individuals, resultat dels interessos d'un mateix.

Però, J.S. Mill, en què fonamenta la línia divisòria entre "deures envers un mateix" i "deures socialment obligatoris"?
La resposta a aquesta pregunta és exposada en el següent vídeo.

-Pau Betoret
-Marc Rosell

# data[].attributes.headline
INDIVIDU I OPINIÓ PÚBLICA: La crítica a l'opinió pública

# data[].attributes.subject
INDIVIDU I OPINIÓ PÚBLICA: La crítica a l'opinió pública

# data[].attributes.body
Joel Priego Borrego
Mamadouyero Seydi
Marcel Bellido

https://www.youtube.com/watch?v=Ty46il5oPGc&feature=youtu.be

# data[].attributes.body
Claudia Hita
Alba Sànchez
Àlex Sànchez

Quina és la distinció entre descrèdit i reprovació moral que fa Mill?

Dins el capítol IV dell llibre "Sobre la llibertat", J.S. Mill fa una distinció entre descrèdit i reprovació moral, i estableix que la diferència principal entre aquests dos conceptes és que el descrèdit només implica la falta de prudència o dignitat sobre una mateixa persona, mentre que per a la reprovació, la persona ha ofès els drets d'uns altres individus.

A continuació s'exposa un vídeo més detallat del tema.

Com a conclusió, es pot afirmar que existeix un límit radical pel que fa al tracte que mereix de la societat un home desacreditat d'un altre que mereixi la reprovació. Al primer cas, la societat ha d’ajudar-lo i sentir pietat per aquell que amb els seus hàbits fa malbé la seva vida, però si amb els seus actes transgredeix els drets dels altres, la societat ha de jutjar-lo i castigar-lo durament.

# data[].attributes.headline
·Quins serien els drets de l'individu respecte de la societat? En què fixa Mill el límit entre opinió i llei?

# data[].attributes.subject
·Quins serien els drets de l'individu respecte de la societat? En què fixa Mill el límit entre opinió i llei?

# data[].attributes.body
Segons John Stuart Mill,i el seu concepte de llibertat, cadascú ha de fer allò que sigui capaç de fer, per tal d'assolir una felicitat, però aquesta felicitat no es pot aconseguir fins que no aconseguim el major bé per el major nombre de persones, això ho coneixem com utilitarisme altruista. i tots els individus han de protegir als altres quan siguin objecte d'ofenses i vexacions. El que segons aquest autor coneixem com drets subjectius, els podem definir com aquells individus que reben la protecció de la societat amb la condició de que ells li deuen una torna pel benefici percebut, i el fet de viure en societat fa indispensable que cadascú es vegi en l'obligació d'observar una certa línia de conducta envers la resta ja sigui per disposició legal o per consentiment tàcit.
El límit que fixa Mill entre l'opinió i la llei quan el comportament d'algú afecta al bé comú de la societat, aquesta pot decidir si l'afecta o no l'afecta, és a dir quan qualsevol acte, d'algun individu, afecta al bé comú de la societat que el rodeja, aquesta pot decidir si en realitat afecta al seu bé o no, de manera que jutgen els seus actes fins quedar en un acord.. I quan algú viola els drets constituïts, en aquest cas l'ofensor pot ser punit justament per l'opinió o la societat, però no per la llei.

Maria Garcia
Laia Porcel

# data[].attributes.attachment_link.description
Video que parla de la secció IV del llibre sobre la llibertat de J. S. Mill

# data[].attributes.headline
EL PAPER DE LES ELITS I LES CLASSES POPULARS

# data[].attributes.subject
EL PAPER DE LES ELITS I LES CLASSES POPULARS

# data[].attributes.body
Pol Gannau
Marc Escolà

L'estat de dret és un hàbit social que defensa la igualtat davant les persones. En aquest estat la majoria és qui té el poder i les minories serveixen per fer crítiques constructives a les majories per millorar la societat.
En canvi, l'estat religiós és un estat llibertari on cadascú té el dret de creure en el que vulgui. Per tant,  aquest cas no importen ni les majories ni les minories.

# data[].attributes.attachment_link.title
El paper del les elits i les classes populars

# data[].attributes.attachment_link.description
En aquest vídeo s'exposa la diferència entre l'estat de dret i l'estat religiós segons Mill.

# data[].attributes.body
Guillem Perramon
Pol Espinalt
Andreu Sanjosé

# data[].attributes.attachment_link.description
Created using PowToon -- Free sign up at http://www.powtoon.com/youtube/ -- Create animated videos and animated presentations for free. PowToon is a free tool that allows you to develop cool animated clips and animated presentations for your website, office meeting, sales pitch, nonprofit fundraiser, product launch, video resume, or anything else you could use an animated explainer video.

# data[].attributes.headline
Com manifesta la contraposició entre drets socials i drets de llibertats John Stuart Mill?

# data[].attributes.subject
Com manifesta la contraposició entre drets socials i drets de llibertats John Stuart Mill?

# data[].attributes.body
Les persones tenen dret a viure lliurement, ja que en un sistema social basat en els principis de l’utilitarisme de Mill, l’individualitat no pot confluir i perjudicar el que entenem per societat. Aquesta societat no està regida per contractes, per tant, és important que cada individu conservi una conducta adient envers la resta i els seus drets.

El dret més important és la llibertat individual, i que aquesta no sigui  vulnerada per la resta de la societat és el deure principal. Malgrat això, hi ha excepcions. Existeix una premissa intocable que és no transgredir la dignitat humana. Si la llibertat individual d’un individu interfereix negativament en la d’un altre, llavors la societat hi ha d’intervenir.

En el llibre "Sobre la llibertat", Mill posa un seguit d'exemples per demostrar la seva teoria.

Un dels exemples el basa en el fet de beure alcohol. Si els individus que en beuen no afecten la llibertat individual dels altres, aleshores no s'ha d'intervenir en les seves accions. De la mateixa manera que s'ha de respectar la opinió o la prohibició que tenen certes religions en el fet de prendre aquesta substància. Al mateix temps aquestes religions han de permetre total llibertat d'actuació sobre els que no practiquen aquesta religió.

Es pot manifestar una contraposició entre drets socials i drets de llibertats quan un individu com a conseqüència dels seus actes afecta als altres individus.
Mill defensa que cadascú ha de construir el seu camí respectant el dels conciutadans, garantint els drets de la societat i defensant la ciutat de qualsevol dany.

Ramon Morata
Sebastian Patrascu
Arnau Riera

# data[].attributes.attachment_link.title
Create videos easily for your marketing campaigns

# data[].attributes.attachment_link.description
increased 10x Email Marketing Conversions and social traffic by 300%. Increase 12x your ROI - Wideo