# data[].attributes.body
Looduses tamme tõru istutab iseennast. Tõru alguses kukub tammest maha, siis mõne aja pärast tõru vajub mulda. Tõru ei lähe päris mulla alla vaid ots jääp võib olla välja, aga see on normaalne, sest kui idu on mullas, siis kasvab juur ja tuleb mullast välja ja kasvab puuks. Samal ajal kui kõik see juhtub mädaneb tõru pealmine osa lihtsalt ära. Ka teised elusolendid aitavad taimel areneda nt: vihmaussid, metsloomad jne. Kui tamm areneb on talle raske kasvada kui on kitsas juurte suhtes ja puu pealmise osa juures.

# data[].attributes.body
Tammed elavad väga vanaks. Oma kõrguse saavutavad nad esimese saja aastaga, hiljem vaid jämenevad aeglaselt. Hariliku tamme vanus võib ulatuda pooleteise tuhande aastani. Eesti suurim tamm on Tamme-Lauri tamm Võrumaal, tema ümbermõõt on üle kaheksa meetri, Euroopa jämedaima ümbermõõt on aga ligi neliteist meetrit.

# data[].attributes.body
Tamm on olnud läbi aegade püha puu, millega seonduvad mitmed legendid, rituaalid ja uskumused. Tänu tammede pikale elueale kanduvad meie lood ja unistused läbi aegade järeltulevate põlvedeni.
Tamm on tugevuse ja kestvuse sümbol, mis sobib hästi Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva vääristamiseks.
Tamme saab istutada koduõue, esivanemate maakodusse või kogukonna rajatavasse parki. Üle Eesti on rajamisel 100 tamme pargid, kus igaühes kasvab vähemalt 100 tamme. Eesti 100 tamme parkide rajamine sai alguse juba 2013. aasta sügisel, nii koolilapsed alustasid tammetõrude korjamisega ning neist puude kasvatamisega. Puud istutatakse üheskoos Eesti 100 tamme parkidesse 2018. aasta suve algul. Enamikes maakondades on tammeparkide asukohad juba valitud. Nende rajamise ja hilisema hoolduse eest seisavad hea kohalikud kohalikud omavalitsused.
Eesti 100 tamme esindustammik istutatakse Tamsallu.

Tänan lugemast!

# data[].attributes.body
Tamm on eestlastele olnud läbi aegade püha puu, millega seonduvad mitmed legendid, rituaalid ja uskumused. Tänu tammede pikale elueale kanduvad meie lood ja unistused läbi aegade järeltulevate põlvedeni. Tamm on tugevuse ja kestvuse sümbol, mis sobib hästi Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva vääristamiseks.

Tamme saab istutada koduõue, esivanemate maakodusse või koos kogukonnaga rajatavasse tammeparki.  Üle Eesti on rajamisel 100 tamme pargid, kus igaühes kasvab vähemalt sada tamme. Eesti 100 tamme parkide rajamine sai alguse juba 2013. aasta sügisel, mil koolilapsed alustasid tammetõrude korjamisega ning neist puude kasvatamisega.  Puud istutatakse üheskoos Eesti 100 tamme parkidesse 2018. aasta suvel algul.
Enamikes maakondades on tammeparkide asukohad juba valitud. Nende rajamise ja hilisema hoolduse eest seisavad hea kohalikud omavalitsused.

Eesti 100 tamme esindustammik istutatakse Tamsallu. Selle paiga teeb eriliseks osalt nii nimemaagia kui ka asukoht ise – Tamsalu paikneb keset Eestit ning võimaldab kasvõi rongiga head ligipääsu rajatavale pargile.
Tamme istutamise kohta tutvu juhenditega Eesti 100 tamme veebilehel. Tammikute rajamisel on nõuga abiks metsaülemad lähimast RMK metskonnast, keskkonnaministeeriumist ja maastikuarhitektid Eesti Arhitektide Liidust.

Kui soovid rajada tammeparki, kirjuta oma soovist aadressil tammed@riigikantselei.ee.
Tänan lugemast!

# data[].attributes.body
Tamm on eestlastele olnud läbi aegade püha puu, millega seonduvad mitmed legendid, rituaalid ja uskumused. Tänu tammede pikale elueale kanduvad meie lood ja unistused läbi aegade järeltulevate põlvedeni. Tamm on tugevuse ja kestvuse sümbol, mis sobib hästi Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva vääristamiseks.

# data[].attributes.body
Puukroon on suur ja haruline, kaugelt vaadates moodustab ligikaudu kera. Tüvi on jäme, 1–1,5 m läbimõõdus, kuid vana puu võib olla ka märksa jämedam. Puukoor on hallikaspruun, paks ja sügavate pikilõhedega ehk korpas. Noore tamme koor on hall ja sile.

Lehed on äraspidimunajad, 7–40 cm pikad, kummastki servast kolme hõlmaga. Suvitammel lehed kuivavad ja langevad talveks maha. Talitammel lehed kuivavad, kuid erinevalt teistest lehtpuudest lehed maapinnale ei varise, vaid jäävad puule kevadeni.
Puukroon on suur ja haruline, kaugelt vaadates moodustab ligikaudu kera. Tüvi on jäme, 1–1,5 m läbimõõdus, kuid vana puu võib olla ka märksa jämedam. Puukoor on hallikaspruun, paks ja sügavate pikilõhedega ehk korpas. Noore tamme koor on hall ja sile.

Lehed on äraspidimunajad  7–40 cm pikad, kummastki servast kolme hõlmaga. Suvitammel lehed kuivavad ja langevad talveks maha. Talitammel lehed kuivavad, kuid erinevalt teistest lehtpuudest lehed maapinnale ei varise, vaid jäävad puule kevadeni.
Puukroon on suur ja haruline, kaugelt vaadates moodustab ligikaudu kera.

Puukroon on suur ja haruline, kaugelt vaadates moodustab ligikaudu kera.–1,5 m läbimõõdus, kuid vana puu võib olla ka märksa jämedam.Tammepuud meeldivad väga lastele ja suurtele .Puukroon on suur ja haruline, kaugelt vaadates moodustab ligikaudu keskel.Looduskaitse alla on võetud sellised puud, kes  on kas ohustatud, haruldased, suuremõõtmelised või teadusliku, esteetilise, kultuuriloolise või rahvapärimusliku väärtusega ja kes ilmestavad maastiku (mõnel kaitsealusel puul on kõik need eeldused). Vastavalt looduskaitseseadusele (2004) tuleb kaitstavate üksikpuude ja puude rühmade ümber moodustada kuni 50 m raadiusega piiranguvöönd; kui puu kasvab eramaal (näiteks talu metsas), peab omanik lubama huvilistel päikese tõusust kuni loojanguni selle juurde minna. Kui kaitsealune puu kasvab kellegi õuemaal, saab seda vaatamas käia üksnes kohaomaniku loal.

Eestis on 2011. aastal seisuga looduskaitse all 736 üksikpuud ja puuderühma, neist 101 Harjumaal (sh Tallinnas 52), 21 Hiiumaal, 25 Ida-Virumaal, 30 Jõgevamaal, 26 Järvamaal, 18 Läänemaal, 40 Lääne-Virumaal, 40 Põlvamaal, 59 Pärnumaal, 85 Raplamaal, 57 Saaremaal, 84 Tartumaal (sh Tartus 31), 34 Valgamaal, 64 Viljandimaal ja 52 Võrumaal.

Eestis algatas üksikpuude ja puude rühmade riikliku looduskaitse Gustav Vilbaste,kui ta sai 1936 riiklikuks looduskaitseinspektoriks. Kaitsealuste objektide esimesse nimestikku võttis ta 81 põlispuud, 1940. aastaks oli nende arv kasvanud 502-ni ning 1941. aastal lisandus veel 17 nimetust. Umbes kolmandik neist puudest on kaitse all tänini ning tänu omaaegsele kaitsele ongi nad säilinud meie päevadeni. Esimestena võeti kaitse alla 1936. aastal Rava tammed Järvamaal, praegu moodustavad need puud Rava maastikukaitseala südamiku. Viimasena lõpetavad selle nimekirja veel enne Teist maailmasõda kaitse alla võetud, samuti Järvamaal kasvavad Mäo mõisa pargi elupuud.

1950. aastatel kooskõlastas puude looduskaitse alla võtmist ENSV Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjon. 1957. aastal vastuvõetud looduskaitseseadus lubas teha otsuseid nii vabariiklikul kui ka kohaliku omavalitsuse tasandil (määrati vabariikliku ja kohaliku tähtsusega looduskaitseobjektid). Mõnes rajoonis oli looduskaitsealuseid puid tunduvalt rohkem kui mujal ja enamasti sõltus see kohalike aktivistide tegevusest. 1959. aasta koondnimekirjas oli 335 looduskaitsealust puud (täielik nimekiri on avaldatud „ENSV looduskaitse teatmikus”, 1960).

Eesti vanimaid kaitsealuseid puid

TAMMEPUU MEELDIB KÕIKIDELE INIMESTELE!!

# data[].attributes.body
MIKS TAMM TALVEL LEHTI HOIAB?
RAVIKS KASUTAMINE.

Räpina kandis räägitakse, et...
Vanasti külastanud Jumal sageli rahvast, et kuulata muresid. Kord läinud Vanapagan Jumala jutule, et temagi soove kuulda võetaks. Kuid Jumal põigelnud ja öelnud, et saab Vanapagana soovi täita alles siis, kui puud on lehed langetanud. Ise aga andnud puudest kõige tugevamale – tammele – korralduse, et see hoiaks lehed okstel kuni kevadise õiteajani. Vanatühi jäänudki lehtede langemist ootama. Kui ta lõpuks taibanud, et tamm ei kavatsegi lehti maha lasta, vihastanud ja läinud tamme togima. Võimas puu pidanud hästi vastu, ainult et lehed jäänud servast pisut auklikuks. Niisugusele tammele on rahvasuu andnud nimeks raudtamm, kivitamm.

Vanakeldi sõna oak (inglise keeles tamm) on tuletatud sanskriti keelest ja tähendab ust. Antiikmütoloogias kujutab tamm ust, mis ühendab kahte aastaaega – suve ja talve.

Raviks on kõige rohkem kasutatud tamme koort. Et tamm on meil üks väärtuslikemaid puid, siis tuleb tema koort koguda ettevaatlikult. Kooreta jäänud oks on määratud hukule. Raviotstarbeks kõlbab üksnes sile, roheka värvusega, läikiv, hästi kuivatatud koor. Pruuniks tõmbunud, krobelisel koorel ei ole enam ravijõudu. Koort kogutakse kevadel, mil mahlad tugevasti liiguvad. Kui droog on hästi kuivatatud (soojas, hästi tuulutatavas ruumis), siis säilib ta ravitoime 5–7 aastat.

Tammekoor on erakordselt rikas parkainete poolest. Pürogallool-katehiintanniini ja vaba galloolhappe hulk ulatub kuni 20%-ni kuivkaalus. Ühtki teist nii parkainerikast taime meil polegi. Lisaks tanniinidele on tammekoorest leitud veel pentasaane (14%), pektiini (6%), kvertsetiini. Neil ainetel on kootav, põletikku taandav ja puhastav (desinfitseeriv) toime. Tugeva antibakteriaalse toime tõttu aitab tammekoor taltsutada isegi stafülokokke ja kolibaktereid, düsenteeria tekitajaist rääkimata.

Rahvameditsiinis on tarvitatud tamme koore kõrval ka lehti ja tõrusid. Nende ravijõudu tunnevad nii Põhja-Ameerika indiaanlased kui ka eurooplased vanadest germaanlastest ja keltidest kuni tänapäeva rahvasteni välja. Indiaanlased on kasutanud tammetõrusid ka toiduks. Nad oskavad neist parkained välja leotada ning seejärel jahvatavad tõrud maitsvaks jahuks.

Eestiski oli vahepeal mood küpsetada tammetõrudest kooki ja torte, kuid õnneks möödus see kiiresti. Lapse kõhule on tamme tugevad parkained liig mis liig: tammetõru sisaldab küll 40% tärklist ning 5% rasvu ja valke, kuid ka 8% parkaineid. Kuumutatud ja jahvatatud tammetõrudest saab valmistada kohvi, mis aitab kõhulahtisuse ja kivitõbede vastu (ainult täiskasvanutele).

Tammetõrudest  tehtud kohvi ja koogiga liialdada siiski ei
maksa.

# data[].attributes.body
Tammepuit on suure tihedusega ja kõva, samuti on see vastupidav putuka- ja seenhaigustele. Kõrgelt hinnatakse ka tammepuidu mustrit. Tammepuitu kasutati juba 9. ja 10. sajandi parimates viikingilaevades. Tammepuidust saelauad olid keskajal kasutuses kõrgklassi hoonete sisustuselementidena ja peene mööbli valmistamisel. Laialdaselt oli tamm kasutusel laevaehituses ja kuni 19. sajandini oli see Euroopa peamine puitkarkassmajade materjal.

Tänapäeval kasutatakse tammepuitu endiselt mööbli ja põrandakatete valmistamisel ning spooni tootmiseks. Tammepuitu kasutatakse laialdaselt veini ja mitmete kangemate alkohoolsete jookide (nt viski) vaatide materjalina.

Tammepuidu haket kasutatakse liha ja kala suitsutamisel.

# data[].attributes.body
Kirjandus
Tamme liigirohkest perekonnast on Eestis esindatud vaid väike osa: teadaolevalt kasvab meil praegu kaksteist võõrtammeliiki, lisaks nende teisendid ja vormid. Katsetatud on arvatavasti veel seitset liiki.

Kõige rohkem erinevaid tammeliike kasvab Tallinna botaanikaaias (kokku üheksa, seal võib näha ka Eestis vähe levinud austria tamme – Q. cerris), Luua dendraariumis on teada viis ja A. Ilusa eradendraariumis Sõrves kuus liiki, kuid viimases on mõned veel väikesed. Üksikuid vanemaid võõrtammesid võib leida linna- ja endistes mõisaparkides.

Võõrtammedest on meil kõige levinum punane tamm (Q. rubra). Tema looduslik levila haarab peaaegu kogu Põhja-Ameerika ida- ja keskosa, ta on seal üks põhjapoolsemaid tammeliike, kuid ulatub samal ajal Alabama lõunaosani. Arvatakse, et see liik toodi esimese võõramaise tammena Eestisse XIX sajandi esimesel poolel [2]. Praegu kasvab ta hajusalt üle kogu Eesti ning tunneb end siin võõrtammedest kõige paremini.

Tartus Raadi dendropargis küünivad umbes 70-aastased punased tammed 24 meetrini (tüve diameeter kuni 55 cm). Nad kannavad rikkalikult tõrusid, mis varisevad hilja – oktoobri lõpus, novembri alguses – ning millest on kasvatatud järglasi mitmes puukoolis. Võrdluseks: samas kasvav sama vana kivitamm on vaid 14 m kõrge. Tallinna vanimate (umbes 100-aastaste) punaste tammede tüve läbimõõt on 40–60 cm. Taagepera pargi punane tamm küünib 24 meetrini, kuid tõenäoliselt Eesti suurim tamm kasvab Uue-Kariste lähedal – kõrgus 27 m ja tüve läbimõõt üle 70 cm. Neeruti maastikukaitsealal kasvavad punased tammed üle 80 aasta vanuses hõredas segapuistus (3,3 ha) koos hariliku tamme, arukase ja hariliku kuusega ja umbes 40-aastase puhtpuistuna (0,4 ha). Vanemas puistus on punased tammed üle 20 m kõrged, nooremas 15–20 meetrised. Punase tamme üks eeliseid pargipuuna hariliku tamme ees on tema läikivtumerohelised lehed, mida ei kahjusta tamme-jahukaste ja muidugi silmapaistvalt punane värvus sügisel.

# data[].attributes.body
Viiralti tamm ehk Tamme-Koori tamm (kasutatud ka kirjapilti Tamme Goori tamm) on kaitsealune tammepuu Viljandi maakonnas Vana-Võidu külas. Viiralti tamm kasvab

Laasu tamm on vana põline tamm, mis seisab Lääne-Nigula vallas kunagise Piirsalu mõisa asunduse põllul. Ta on väheste poolkuivanud okstega, seest õõnes

Eniņši hinnangul on varem Kaive mõisa juures kasvanud tamm siiski 400 aastat vana. Kaive tamm asub Lätis, Tukumsi piirkonnas ning selle koordinaadid

kesksel kohal on vana Hiiekuusk, mille all toimus ohverdamine veel 17.–19. sajandil. 19. sajandi keskel oli hiiemetsa keskseim puu vana tamm, mille õõnsusesse

Jaan Tamm (6. juuli 1894 Vana-Võidu vald, Viljandimaa – 8. juuli 1977 Eesti) oli eesti sõjaväelane (major) Jaan Tamm lõpetas 1913. aastal linnakooli,

# data[].attributes.body
RAHVAUSK JA LEGENDID

Tammega on seotud palju nõidus-uskumusi. Reinimaal puhuti nn. hädatuli lõkkele kuiva tammepuu hõõrumisega vastu kuiva pärnapuud. Järelejäänud puusüsi söödeti loomadele, kui mingi taud puhkenud oli. Samalaadseid retsepte oli ka lihavõtte- ja jaanitule süütamiseks. Algselt hõõrusid hädatuld valitud noorukid pööripäeva pidustuste kultusetuleks, millest iga majapidamine sai veidi hõõguvaid süsi, et haigusi ära hoida, viljasaaki suurendada ja õhku puhastada. Kirik keelas selle kombe. Vanagermaani kombestikku kuulub ka nn. suurpuu kasutamise tava – see oli toekas tammepakk, mis pandi enne jõule (või jaanipäeva) kogu aastaks nii lähedale koldetulele, et ta söestus, aga ära ei põlenud. Järgmise aasta jõulupäeval asendati puutüügas uuega, vana, söestunud aga hõõruti pulbriks ja segati 12 järgneval ööl (pühad ööd jõulu ja kolmekuningapäeva vahel) seemnevilja hulka, et saak tuleks hea. Nagu osutavad paljud näited minevikust, sai tammede abil edukalt ka kurjategijaid paljastada. Kui leiti mõrvatu, võidi süüdlane seeläbi kindlaks teha, et süüdati kuivadest tammehalgudest lõke, kallati sellesse kolm korda tapetu verd ja vahetati tema kingad jalas ära. Sõgestunud kurjategija pöördus nüüd kindlasti teopaigale tagasi ja seal ta tabati. Švaabimaal öeldakse, et tamm on hea võllapuu. Tammeokstega võib hobuse lombakaks nõiduda, kui tema kabjajälge panna oksake tammest, kuhu välk on sisse löönud. Tammedesse lööb välk sageli, aga harva läheb puu põlema. Rohke tammetõrude esinemine sügisel kuulutab karmi talve. Luumurruga või rahhiidihaigeid lapsi tervendatakse läbi lõhestatud noore tamme “tõmbamisega”. Sel puhul usutakse olevat tegu teise sünniga või haiguse ülekandmisega, mahanühkimisega puule. Tammed on väga tundlikud ülekohtu suhtes: nad jäävad siis kängu ega kanna enam vilju.

Kui paganlikud jumalad olid tammest välja aetud, asusid sinna kuradite kõrvale ka nõiad. Buckenhofenis Frankimaal raiuti 1804. aastal maha üks nõiatammeks peetud puu, mis oli nii jäme, et selle õõnsusesse mahtus metsnik oma hobusega. Fransingenis Fricktalis (Šveitsis) nähti veel 1744. aastal ühel nõiatammel öösiti tulesid säramas, samast kostis kaunis muusika. Kui üks sõdur puuvõrasse tulistas, kadus see viirastus hetkega. Hommikul leiti tamme alt verejälgi ja naise rõivaesemeid, külas aga märgati ühel naisel kerget laskehaava ja nii paljastati ta nõiana. Nüüd taheti nõiatamm maha müüa, aga ostjat ei leidunud. Lõpuks omandas Toni selle 100 kuldna eest, aga kõik ta katsed puud langetada ebaõnnestusid, sest tööriistad muutusid nüriks. Viimaks õnnestus ühel sepal valmistada kirves, mis puusse suutis tungida, aga tamm üritas ikka sinnapoole kalduda, kus tema omanik parasjagu seisis. Kui kellad õhtujumalateenistusele kutsusid, kostis maa-alt kõrvulukustav kõmin ja Toni jooksis minema; teda tabas ränk haigus. Tamm aga murdus alles seitsme päeva pärast tormis.

On aga ka tammesid, mis – nii nagu pärnad – pärast ristiusustamist Neitsi Maarjale pühendati. Usklikud kaunistasid neid Maarja piltidega, sageli püstitati nende kõrvale kabel, nende juurde korraldati palverännakuid. Nimed “Maarjatamm”, “Meie armas neitsi tamme juures” või “Maarja kirik kolme tamme juures” on selle meenutuseks. Tübingeni juures Weilheimis oli naistel veel kuni 19. sajandi alguseni õigus igal kevadel tamm langetada ja selle müügist saadud summa maha juua- nähtavasti vaimulike vana ettekujutus, mis pidi kaasa aitama paganliku tamme-kultuse väljajuurimisele. Baltikumis austati jumal Perkunast öeldavasti igihaljas tammes, millele ohverdasid mehed; naised seevastu tõid ohvreid pärna all. Püha tamm oli ümbritsetud siidkardinatega, mis tõmmati ära vaid suurtel pidupäevadel või kõrgete külaliste puhul. Puud peeti nii pühaks, et juba ainuüksi selle leht, mida kaelas kanti, kaitses igasuguste õnnetuste eest. Seda puud kummardati veel kaua pärast ristiusustamist, kuni Ermelandi piiskop lasi ta maha võtta. Ebausukombed ja uskumused elasid kangekaelselt edasi: Ida-Preisimaal Labaus viskas iga meremees püha Jodokuse tamme tüveõõnsusesse mündi, et tema reis õnnelikult kulgeks. Lugu püha Christina surnukehast räägib, et tamme tüvi avanes iseenesest, et naist vastu võtta, ja sulgus seejärel taas.

Kahjuks ma ei leidnud midagi paremat tammede ajaloo kohta   - Petra

# data[].attributes.body
Tamme kasutus

Seda puud vajati kõikjal, kus esemetele oli vaja erilist tugevust, näiteks tehti tammest  tuulikute kandvamad osad ja laevaehituses oli tammepuit tähtsal kohal. Tema puit muutub seda tugevamaks, mida kauem see vees liguneb. Juba sajandeid vees vettinud tammepuu muutub viimaks värvilt tumevioletjaks. Musta tooni annavad rauaühendid, mis kogunevad tammepuitu seal olevate parkhapete mõjul. Niisugust puitu kutsutakse mustaks tammeks.

Paljud tamme traditsioonilised kasutusalad on püsima jäänud tänaseni. Endiselt on kõrgelt hinnatud tammepuust mööbel ja parkett. Tammised vaadid on Euroopas üks asendamatud mõnede veinisortide, konjaki ning viski villimisel.

Saksamaal, Prantsusmaal, Ungaris ja veel mõnel Euroopa maal on noorte tammeokste koor praeguseni hinnatud ravimiks. Seda pruugitakse nii seespidiselt, näiteks maohaavade ja kõhulahtisusekorral, kui ka välispidiselt , näiteks jalgade higistamise vältimiseks. Tammelehti sobib tarvitada kurkide soolamisel. Nendes sisalduv parkhape muudab kurgid kõvemaks ja tihkemaks.

# data[].attributes.body
Tänavusel tamme aastal on Eesti Looduse igast numbrist leida midagi meie koduse tamme kohta. Harilikku tamme tunnevad kõik, ent ta pole oma perekonnas ainus. Kui palju tammeliike maailmas üldse leidub, seda ei saagi kindlalt öelda, sest teadlaste arvamused lähevad lahku: erinevail hinnanguil on tamme perekonnas 200–800 liiki.

Paleobotaanilised leiud on näidanud, et ürgsed tammed olid igihaljad terveservaliste lihtlehtedega puud. Esimesed tammefossiilid pärinevad kriidiajastust – ligi 100 miljonit aastat tagasi. Nagu ürgsete, nii ka praegusaegsete tammede hulgas leidub igihaljaid liike. Euroopa tammedest esindavad neid Vahemereäärseis mägedes levinud nahksete, sageli ogaservaliste lehtedega iilekstamm , sellele sarnaste lehtedega korgitamm , trooja tamm  ja värvitamm.
Tänapäeval on tammed levinud kogu põhjapoolkera parasvöötmes. Põhiliselt kasvavad eri liiki tammed Põhja-Ameerikas, Euroopas ja Aasias, servaga ulatub nende levila ka Aafrika põhjaossa, Indoneesias ja Kolumbias aga isegi teisele poole ekvaatorit  Tammed võivad olla kõrged (40–50 meetrised), jämeda tüve ja haruneva võraga puud, kuid kasvada ka madalate puude ja kõrgete põõsastena. Eri liiki tammedel on ka väga erisuguse suuruse ja kujuga lehed ning tõrud. Mõne liigi lehed ja tõrud ei sarnane hoopiski meie hariliku tamme omadega Vabalt kasvavad tammepuud on jässakad ja laia võraga, aga metsas on nad sihvakad – võra on kitsam ja tüvi laasunud. Eesti kõrgeim tamm on ligi 33meetrine (Sagadi park) ja tüsedaima ümbermõõt on rinnakõrguselt 8,2 m (Tamme-Lauri tamm)

Harilik tamm kasvab meil oma levila põhjapiiril ning tema nii pikkus- kui ka laiuskasv on võrreldes lõunapoolsete liigikaaslastega tagasihoidlikum. Noor tammetaim on esimestel eluaastatel varju taluv ning aeglase kasvuga, viiendast kuni kümnendast eluaastast edasi aga kiirema kasvuga ning valgusenõudlik.

Kõrguse juurdekasv kestab tammel 150.-200. aastani, jämeduse juurdekasv kogu elu.

Eesti Vabariigi 100. aastapäeval, aastal 2018 istutatakse Hiiumaa sajapuuline tammik Käinast Ristivälja mäeni ulatuva alleena.

Siin on video , milles seletakse kuidas puu saab vett. https://www.youtube.com/watch?v=BickMFHAZ

Emil Persidski.

# data[].attributes.body
Tamm on väga pühaliik ja kaitstud puu juba ammu. Kunagi peeti tamme kui Õnnetoojat ja rahu sümbolit. Tamm on hiiepuu, hiis on eestlaste pühapaik.
Rohelised tammelehed Albu valla vapil viitavad tammele, eestlase pühale puule – pika ea, tugevuse ja jõu võrdkujule. Tammelehed viitavad ka Albu mailt võrsunud A.H. Tammsaarele, Eesti ühele nimekaimale kirjanikule.

Eestis on tammeleht sümbol. Looduskaitsealuste objektide juurde paigaldatud tutvustavatel siltidel kujutatakse püstist rohelist tammelehte.[

Noore looduskaitsja märgil on kujutatud tammelehte ja Eesti looduskaitsemärgil ning Eesti looduskaitse kuldmärgil tammelehe kontuuri.

Harilik tamm on Norra Vest-Agderi maakonna tunnuslill.

Siin on huvilistele veel infot
https://et.wikipedia.org/wiki/Harilik_tamm

Tänan lugemast!

# data[].attributes.body
Kirjandus
Tammepuust on kirjutanud: Viktor Masing. "Sinasõprus tammega. Pilte ja teadmisi, lugemist ja tegemist terveks aastaks (kellel kannatust, sellele kauemakski)". Illustratsioonid Sirje Eelmaa. Tallinn, Valgus, 1984. Ning Kuresoo, R., Relve, H., Rohtmets, I. (2001) "Eesti elusloodus". Varrak.
Kalda A., 1972. Tammest ja tammikutest. Eesti Loodus, 9.
Paivel, A., 1972. Tammed võõrpuuliikidena. Eesti Loodus, 9.
On olemas ka "Tamm" perekonnanimega inimesi. Naited: Marek Tamm, tema on Eesti ajaloolane, toimetaja ja humanitaarteaduste populariseerija. Triinu Tamm on Eesti tõlkija ja toimetaja.

# data[].attributes.body
TAMMEPUIDU KASTUSALA
Tammepuit on eriti hinnatud puidukunstnike poolt. Tamme kasutatakse veel laialt kauni mööbli, parketi ja vineeri tegemiseks, kuulsad on tammepuust vaadid. Paljud vees olevad ehitised on tehtud tammest, sest tema puit peab vees kaua vastu.
Tammepuit, mis on hästi kõva, vastupidav ja kaunis, tema aastarõngad tulevad eriti selgelt esile. Huvitav on ka see, et kui paljud teised puud kaotavad vees ligunedes suure osa oma väärtusest, siis tamm muutub vees üha hinnalisemaks: ta muutub peaaegu mustaks, ilus muster tuleb veel paremini nähtavale ja puit muutub ülikõvaks ning miski ei suuda talle enam kahju tekitada.
Haljastuses kasutatakse peale hariliku tamme mitmeid dekoratiivvorme, näiteks püramiidjat.
Tammekoort kogutakse noortelt võsudelt ravimiks kõhulahtisuse korral, koorekeedist suuõõnepõletike ja nahalöövete vastu ning põletushaavade raviks. Paljud tammed on olnud ohvripuudeks ja tammepärg võidu sümboliks.

# data[].attributes.body
Tamm on eestlastele olnud läbi aegade püha puu, millega seonduvad mitmed legendid, rituaalid ja uskumused. Tänu tammede pikale elueale kanduvad meie lood ja unistused läbi aegade järeltulevate põlvedeni. Tamm on tugevuse ja kestvuse sümbol, mis sobib hästi Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva vääristamiseks.

Tamme saab istutada koduõue, esivanemate maakodusse või koos kogukonnaga rajatavasse tammeparki. Osaledes sõprade, klassi või perega Eesti 100 tamme parkide rajamises saame osa millestki suurest ja igikestvast, ühise väärika eesmärgi nimel.

Plaani kohaselt istutatakse igasse maakonda vähemalt üks tammik, koolinoorte ja omavalitsuste koostöös. Enamikes maakondades on tammeparkide asukohad juba valitud. Nende rajamise ja hilisema hoolduse eest seisavad hea kohalikud omavalitsused

# data[].attributes.body
SUURE TAMME LAUL
"Suur tamm" on eesti rahvalaul, mis jutustab suurest tammest ja selle raiumisest.
Laulus leitakse merest tamm, mis istutatakse neiu õue alla. Tamm kasvab nii suureks, et tema oksad varjavad kuu ja päikese. Sestap tuleb tamm raiuda, kuid sellise töö tegijat pole lihtne leida. Imepärane või kaugelt maalt leitud raiuja saab siiski tammest jagu. Laul lõpeb tavaliselt igasuguste asjade üleslugemisega, mis raiutud tammest tehakse.
Tammepuust tehtud asjade hulgas võib olla abielluva neiu kaasavara (näiteks riidekirst) või pühasid asju (kirikupingid ja -uksed).
Tamme laulu variante on lauldud kiigeviisidega – tegu on olnud kiigelauluga, mida lauldakse kevadiste pühade ajal kiige peal
Laul on andnud ainet eesti rahvuseeposele "Kalevipoeg":
http://kreutzwald.kirmus.ee/et/kalevipoeg/tekstiversioon?story_id=23#topic2

LEHMJA TAMMIK
Ainuüksi Eesti rahvaluule arhiivis leidub 23 rahvajuttude üleskirjutust Lehmja tammiku kohta (aastatest 1889–1998). Üks lugu räägib nii: kord sattusid sinna kaks pulmaliste kampa vastamisi, nõiad kaasas. Üks nõid olnud teisest vägevam, nõidunud teised pulmalised tammedeks, kus nad tänaseni kasvavad.
Osad lood räägivad ka karistusest looduse rüüstamise eest: peomadinas tallasid ja kiskusid ülemeelikud pulmalised üles Vanaisa istutatud noored tammekesed. Vanaisa pahandanud ja käratanud: “Et teie minu tammetaimed olete ära tallanud, siis jääte nüüd siia nende asemele!” Nii juhtuski.
Muistendite järgi võis tammik tekkida ka liigse lõbutsemise tagajärjel:
Üks jutt pajatab, et pulmalised hirmsa tormi ja tuisuga ära eksinud. Nad otsinud küll, aga õiget teed nad pole leidnud. Siis sajatanud ja vandunud need pulmalised iseendid seal tammedeks ja nende sajatamine ja vandumine läinud täide.
Kolmandas loos läinud pulmarahvas Lehmja loole tantsima ja mängima. Kasvatatud ka tiritamme. Ühel hetkel ei saanud inimesed enam käsi maast lahti ja jäänud nii, nagu keegi oli – sirgelt või kõveriti –, tammedena seisma.
Nüüd ei julgevat keegi neid puid maha raiuda, sest rahvajutu järele tulevat tammest siis vee asemel veri välja.”

# data[].attributes.body
Tamm on pikaealine puu. Ta võib elada mitusada, isegi tuhatkond aastat vanaks. Paljusid vanemaid puid on tagasi lõigatud või isegi juurevõsudeni maha raiutud.
Leedus on võib-olla Euroopa kõige vanem tamm, mille iga arvatakse olevat 1500 aastat. Lätis kasvab Kaive tamm, Baltimaade kõige jämedam tamm, mille ümbermõõt on üle 10 meetri. Taanis kasvab umbes 1200 aasta vanune tamm, mille nimi on Kongeegen ehk Tammekuningas. Rootsis on üle 1000 aasta vanune tamm, mille ümbermõõt on 14 meetrit.Tammedest, mida pole kunagi tagasi lõigatud, kasvab üks vanimaid Saksamaal on vanima tamme vanuseks 700–800 aastat.
Eestis teadaolev vanim ja ühtlasi jämedaim puu on Tamme-Lauri tamm., mis kasvab Võrumaal. Puu vanuseks on mõõdetud 680 aastat ja ümbermõõt rinnakõrguselt on 825 cm. Seda puud on kujutatud ka Eesti 10-kroonisel rahatähel.
Eesti teadaolevalt kõrgeim (36,5 m) harilik tamm kasvab Audru mõisa pargis. Sagadi mõisa pargis kasvab tamm, mille kõrguseks on mõõdetud 32,6 m, Olen seda ise ka näinud.
Rohelised tammelehed Album valla lipul on pühendatud eestlase pühale puule – pika ea, tugevuse ja jõu võrdkujule. Tammelehed viitavad ka Album mailt võrsunud A.H. Tammsaarele, Eesti ühele nimekaimale kirjanikule.

Eestis on tammeleht looduskaitse sümbol. Looduskaitsealuste objektide juurde paigaldatud tutvustavatel siltidel kujutatakse püstist rohelist tammelehte.
2015 aastal valiti Euroopa aasta puuks Saaremaal asuv tamm, mis on Orissaare staadionil. 2016 aastal Ungari kasvav tamm ja
2017 aastal Poolas kasvav harilik tamm.
Tamme on peetud mütoloogias austatuimaks ja kuninglikumaks puuks ning koguni inimkonna isaks. Kuninglikkus tuleneb tamme seostatusest peajumalatega, nagu Zeus, Jupiter jne.

# data[].attributes.body
On olemas kirjanik nimega Jakob Tamm.Ta on kirjanik ja õpetaja.Ta on sündinud 1861. a Tartumaal Vastse-Nõo vallas sulase pojana.On üks raamat mille nimi on Tammepuutaat. See on vana raamat ja see on juturaamat.Seal on palju pilte.seal on erinevad muinasjutud. On veel üks kirjanik tema nimi on Aksel Tamm.Ta on teinud raamatuid mille nimed on : Aga see oli üks mees,Ja väntab härg, Ütle, tsensor, milleks sulle käärid.On veel olemas üks raamat mille nimi on Eesti Tammed.Selle raamatu autor on Martin Suuroja.Raamatus käsitletakse enamust meie looduskaitsealustest põlistest tammedest, mille tüve rinnaümbermõõt on vähemalt 4 m. Ligikaudu 120 tammehiidu on järjestatud maakondade kaupa. Selleks, et puid saaks omavahel võrrelda esitatakse iga puu kohta autori poolt 2009. aastal mõõdetud kõrgus ning tüve ümbermõõt maapinnalt 1.3 m kõrguselt.

Siit leheküljelt leiab selle pildi:
https://www.rahvaraamat.ee/p/eesti-tammed/27884/et?isbn=9789985988657

# data[].attributes.body
Harilik tamm kasvab suuremas osas Euroopast, samuti Väike-Aasias ja Kaukaasias, kohati ka Põhja-Aafrikas. Tamm ei kasva Põhja-Euroopas ega stepis. Kui palju tammeliike maailmas üldse leidub, seda ei saagi kindlalt öelda, sest teadlaste arvamused lähevad lahku: erinevail hinnanguil on tamme perekonnas 200–800 liiki.Tammed võivad olla kõrged (40–50 meetrised), jämeda tüve ja haruneva võraga puud, kuid kasvada ka madalate puude ja kõrgete põõsastena. Eri liiki tammedel on ka väga erisuguse suuruse ja kujuga lehed ning tõrud. Mõne liigi lehed ja tõrud ei sarnane hoopiski meie hariliku tamme omadega.Tartus Raadi dendropargis küünivad umbes 70-aastased punased tammed 24 meetrini (tüve diameeter kuni 55 cm). Nad kannavad rikkalikult tõrusid, mis varisevad hilja – oktoobri lõpus, novembri alguses – ning millest on kasvatatud järglasi mitmes puukoolis. Võrdluseks: samas kasvav sama vana kivitamm on vaid 14 m kõrge. Tallinna vanimate (umbes 100-aastaste) punaste tammede tüve läbimõõt on 40–60 cm. Taagepera pargi punane tamm küünib 24 meetrini, kuid tõenäoliselt Eesti suurim tamm kasvab Uue-Kariste lähedal – kõrgus 27 m ja tüve läbimõõt üle 70 cm. Neeruti maastikukaitsealal kasvavad punased tammed üle 80 aasta vanuses hõredas segapuistus (3,3 ha) koos hariliku tamme, arukase ja hariliku kuusega ja umbes 40-aastase puhtpuistuna (0,4 ha). Vanemas puistus on punased tammed üle 20 m kõrged, nooremas 15–20 meetrised. Punase tamme üks eeliseid pargipuuna hariliku tamme ees on tema läikivtumerohelised lehed, mida ei kahjusta tamme-jahukaste ja muidugi silmapaistvalt punane värvus sügisel.

# data[].attributes.body
Tammepuit on kõva ja vastupidav, sellist vajatakse mööbli jaoks ja siseviimistlustöödel.
Tamme kasutati esemete, mis pidid olema tugevad ja kaua vastu pidama, valmistamiseks. Näiteks valmistati tammest vankrirattaid ja põllutööriistu.
Tänapäeval valmib tammest kvaliteetne mööbel. Tammepuit on kauni tekstuuriga, väga tugev ja väärikalt vananev puit. Seega on tammest valmistatud mööbel eriti kaunis ja vastupidav. Eestis on tamme eeliseks ka see, et tegemist on kohaliku materjaliga.  Tammest võib ka valmistada parketti, vineeri, vaadid, vees olevad ehitised ja paadid. Tamme kasutamine: tamme puitu kasutatakse mööblitööstuses, treppide, uste ja akende, kirikupinkide ja kantslite tegemiseks, paadiehituses, püttsepatöös, parketina, tisleritöös, raskete konstruktsioonielementidena, istmete ja taburettide ning redelipulkade ja vankrirattakodarate, viskilaagerdusvaatide tegemiseks. Puit sobib rongivagunite põhjadeks ja kirstulaudadeks.