# data[].attributes.body
Har kommit långt i framtagandet av genomtänkta, väldesignade elbilar med hög prestanda och lång körsträcka. De arbetar även med röststyrning och autopilot!

# data[].attributes.attachment_link.title
Autopilot Full Self-Driving Hardware (Neighborhood Long)

# data[].attributes.attachment_link.description
Take a ride in a Tesla with Full Self-Driving Hardware.

# data[].attributes.body
I tv-serier och film såsom Star Trek, Star Wars, The Island och Her får hologram personer att framstå som om de vore närvarande, fast de befinner sig på annan plats eller inte finns alls. Hologram-displayer och skrivbord är också vanligt i film, där man kan få upp en yta framför sig och flytta runt, trycka och ändra direkt med fingrarna.

KAIST arbetar med att förverkliga hologrammet som skulle kunna användas som en typ av virtuell mobilitet, då du kan "befinna" dig på en fysik geografik plats, men framträda på en annan.
https://singularityhub.com/2017/02/14/holograms-arent-the-stuff-of-science-fiction-anymore/

# data[].attributes.body
Arbetar med framtagande av morgondagens arbetsplats i form av telepresence, 3D och hologram.

# data[].attributes.attachment_link.title
6A1793B2 Cisco TelePresence   Live Holographic Video Conferencing

# data[].attributes.body
Futuristik MC i transformers-stuk

# data[].attributes.body
Härlig trickfilmad filmsnutt från Pippi Långstrump när hon cyklar/flyger på en cykel utan hjul.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pippi Longstocking rides a bike without wheels

# data[].attributes.attachment_link.description
Fifi Brindacier - Les Randonnées de Fifi Brindacier (1970) Fifi fait du vélo sans roues. Pippi Longstocking - Pippi on the Run (1970) Pippi rides a bike without wheels. Pippi Langstrumpf - Pippi außer Rand und Band (1970) Pippi fährt auf einem Fahrrad ohne Räder.

# data[].attributes.body
Kan vi förlita oss på att stat och samhälle försörjer oss med energi i framtiden? - Allt integrerat i bilen!

# data[].attributes.body
http://www.naturvardsverket.se/Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i-Sverige/Uppdelat-efter-omrade/Energi/Fornybar-energi/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bioenergi

Bioenergi är energi från biobränslen, till exempel ved, skogsflis, bark, spån och energiskog. Bioenergi svarade år 2015 för 25 procent av den svenska energitillförseln och används främst inom tre områden: fjärrvärmesektorn, industrin och till småskalig ved- och pelletseldning.

Miljöeffekter

Det sker mycket små utsläpp av växthusgaser om fossila bränslen används vid hanteringen och användningen av biobränsle. Bioenergi ger konsekvenser av markanvändning samt utsläpp av partiklar från mindre pannor. Odling av energigrödor kan ge ett antal vinster om den ersätter odling av spannmål, till exempel genom en minskad användning av handelsgödsel och bekämpningsmedel och förbättrad livsmiljö för vilt och fåglar. Storskalig energiskogsodling är också positiv, men kan påverka den visuella miljön i landskapet negativt.

Vattenkraft

Vattenkraften står för halva Sveriges elproduktion. Den stora utbyggnaden av vattenkraften skedde under första hälften av 1900-talet och flertalet vattendrag har i dag en eller flera vattenkraftsanläggningar. Miljöbalken ger i dag ett skydd åt de återstående stora älvarna från ytterligare utbyggnad. Produktionen skulle kunna öka genom att effektivisera befintliga verk.

Miljöeffekter

Vattenkraft är bra från klimatsynpunkt, men den har samtidigt negativa effekter på naturmiljö och biologisk mångfald.

I större vattendrag finns vattenmagasin för att lagra stora vattenmängder och för att reglera flödet för elproduktionen. Regleringen skapar ofta stora och snabba variationer i flödet. Ibland finns tillstånd att magasinera vattnet utan att släppa förbi något vatten till vattendraget. Då uppstår så kallade torrfåror. Stora, onaturliga flödesvariationer orsakar påtagliga skador på miljön. Uppdämning förvandlar ett strömmande vatten till ett lugnt vatten, där strömlekande fiskar, som till exempel lax, inte trivs. Både små och stora vattenkraftverk skapar vandringshinder för fisk och andra vattenorganismer, vilket gör att de inte kan sprida sig eller reproducera sig normalt. Dessutom skadas eller dödas nedströms vandrande fisk i turbinerna. Vattenkraftens påverkan på miljön kan minskas betydligt om bästa möjliga teknik används, vilket bland annat innebär att fiskvägar byggs förbi kraftverken, att ett galler installeras som förhindrar att fisken sugs in i turbinen samt att vattendraget har ett rimligt flöde året om.

Det blir dock alltid en viss negativ påverkan. Naturvårdsverket förordar därför, när förnybar energi byggs ut, att andra förnybara energikällor än vattenkraft prioriteras samt att befintlig vattenkraft effektiviseras och förses med bästa möjliga miljöteknik.

Solvärme och solel

Genom att omvandla den solenergi som strålar in till jorden skulle några få procent av jordens ökenyta räcka för att omvandla energi som räcker för hela jordens energianvändning. Det har redan börjat byggas stora anläggningar i Nordafrika, men tekniken behöver vidareutvecklas och kostnaderna kan behöva sjunka ytterligare. I Sverige används idag solens strålar både för att tillverka värme, med hjälp av en solfångare, och elektricitet, med hjälp av solceller.

Solförhållandena i Sverige är på många håll lika goda som i norra Tyskland och med fortsatta kostnadssänkningar finns en god potential för solceller i Sverige, inte minst på befintliga takytor. Solen strålar som minst när vi behöver energin som mest − på vintern. Solenergi måste därför kombineras med andra energikällor.

Miljöeffekter

Solenergi är en ren energikälla, där den största miljöpåverkan sker vid tillverkningen av anläggningarna. Lokalisering av anläggningar sker lämpligen på eller nära befintlig infrastruktur, såsom hustak.

Det går att söka bidrag för installation av solceller, det vill säga elektricitet från solen. Bidraget administreras av länsstyrelserna.

Vindkraft

Vinden är oändlig, den kostar inget och den skapar inga föroreningar. I tusentals år har människan använt vinden för att driva båtar, kvarnar och andra mekaniska arbeten. För cirka 30 år sedan började vindkraften användas för kommersiell produktion av el.

År 2015 producerade vi i Sverige 16,3 TWh el från vindkraft, vilket är en ökning med över 40 procent jämfört 2014. Av den totala elproduktionen under 2015 i Sverige stod vindkraften för cirka 10 procent.

Naturvårdsverket arbetar för att öka och sprida kunskap om vindkraftens samlade effekter på naturen och miljön för att underlätta utbyggnaden av vindkraft. Naturvårdsverkets arbete ska bidra till att vindkraften utvecklas positivt och lokaliseras, så att störningar begränsas. Vi vägleder länsstyrelser, kommuner och miljödomstolar för att öka kunskapen och förbättra planering för utbyggnad av vindkraft. Vi arrangerar och deltar också i konferenser om vindkraft.

Miljöeffekter

Vindkraften har visuell påverkan och buller orsakas av rotorbladens rörelse. Verken placeras oftast inte närmare än 400−1000 meter från bebyggelse. Forskning tyder hittills på att djurlivet påverkas i mycket begränsad omfattning av vindkraftverk. Fåglar kolliderar som regel inte med verken, utan väjer undan i sina flyttvägar. Däremot finns indikationer på att fladdermöss oftare krockar med rotorbladen.

Ute till havs tyder mycket på att fiskar inte påverkas av vindkraftens ljud och vibrationer. De havsbaserade verkens fundament fungerar dessutom som konstgjorda rev och har sannolikt positiv inverkan på det marina livet. En vindkraftspark till havs kan också bidra till att skapa en skyddszon för fisk och annat djurliv.

# data[].attributes.attachment_link.description
Bioenergi är energi från biobränslen, till exempel ved, skogsflis, bark, spån och energiskog. Bioenergi svarade år 2015 för 25 procent av den svenska energitillförseln och används främst inom tre områden: fjärrvärmesektorn, industrin och till småskalig ved- och pelletseldning. Det sker mycket små utsläpp av växthusgaser om fossila bränslen används vid hanteringen och användningen av biobränsle.

# data[].attributes.body
Bensin har blivit förbjudet och oljan sinar i marken. Staten har slutat försörja samhället med energi och det är upp till var och en att dra sitt strå till stacken. Människan måste bland annat finna andra lösningar att driva sina bilar. Man kommer på att man kan integrera verktyg på bilen för att utnyttja naturens krafter.

# data[].attributes.body
I tillbaka till framtiden ser vi hur Marty McFly briljerar på en flygade skateboard aka. hoverboard.

# data[].attributes.attachment_link.title
Back to the Future Part 2 (3/12) Movie CLIP - Hover Board Chase (1989) HD

# data[].attributes.body
Båda dessa företag arbetar med framtidens hållbara mobilitet. Vi måste tänka på klimatet och vår jord om framtidens ens ska bli verklighet för kommande generationer.
http://www.ivl.se/sidor/omraden/hallbart-samhallsbyggande/mobilitet.html

# data[].attributes.body
I Wall-E ser vi hur människan har förstört jorden och att vi därför har fått flytta upp i rymden där vi feta och lata flyger runt i fåtöljer och pratar med en hologrambild utan att behöva röra en fena.

# data[].attributes.attachment_link.description
A short clip from the Disney Pixar movie Wall-E relating to my paper on our future with technological advances. All rights reserved by Disney Pixar and Wall-E 2008-2009.

# data[].attributes.body
P: Alla som i framtiden vill använda sig utav en bil som fordon, dvs. människor i åldern 18 och uppåt, utan att rucka på miljö och klimat.
A: Fordonet används som transportmedel. Skall ske utan bensin eller fossila bränslen. Övriga attribut är sig relativt lika.
C: Används i trafiken bland andra medtrafikanter som har samma förutsättningar och krav.
T: Ett batteri skall laddas med hjälp av energi som samlas in på olika vis. Sol, vind- och rörelseenergi.

# data[].attributes.body
http://www.dt.se/dalarna/falun/bil-som-gar-pa-vindkraft

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bilarna rullar med hjälp av vindkraftverk, och hör framtiden till, åtminstone om man får tro de ansvariga på Falu energi och vatten, FEV.

Den är högre, kortare och smalare - för övrigt ska den nya elbilen kännas alldeles vanlig, fast den laddas med sladd och rullar ljudlöst.

Nu har FEV sex elbilar. Två som energibolaget använder själva, en hyr hemtjänsten och en annan hyr VM-bolaget Beyond skiing. Den sista får Falubor, företag och organisationer låna, för att avgöra om de själva vill skaffa en elbil för 363 000 kronor, inklusive moms.

Fem laddplatser med gratis el från vindkraft finns numera i kommunen, två vid gamla posten-parkeringen, en vid Åhléns, en vid Sundborns kraftstation och den senaste vid Lingheds lanthandel, med kraft direkt från vindsnurrorna på Tavelberget.
Fakta: Låg tyngdpunkt, bra acceleration
Falun är först i Sverige med Mitsubishis elbil.

Den har batteriet på 16 kilowattimmar i botten, vilket ger låg tyngdpunkt.

Räckvidden är 15 mil, maxfart 130 km.

Laddning från tomt till fullt batteri tar 8 timmar

# data[].attributes.attachment_link.description
Bilarna rullar med hjälp av vindkraftverk, och hör framtiden till, åtminstone om man får tro de ansvariga på Falu energi och vatten, FEV. Den är högre, kortare och smalare - för övrigt ska den nya elbilen kännas alldeles vanlig, fast den laddas med sladd och rullar ljudlöst. Nu har FEV sex elbilar.

# data[].attributes.attachment_link.description
Global Website of Toyota Motor Corporation - company information,IR information,environment/social activities.

# data[].attributes.body
I SR och barnradions poddstuga hör vi hur Nora 12 år spekulerar om hur framtidens bilar kommer se ut och vara. Barn är bra på att på ett fantasifullt sätt leka fram idéer utan gränser och verklighet. Perfekt för "the ideal".

# data[].attributes.attachment_link.title
Vad kommer vi ha för bilar i framtiden? - Barnradions poddstuga med Farzad

# data[].attributes.attachment_link.description
Framtidsfilosofen Nora tror att framtidens bilar, som är töjbara bubblor gjorda av glas, kommer att gå på ett ganska annorlunda bränsle. Det blir Farzad ...

# data[].attributes.body
http://illvet.se/transport/bilar/soldriven-superhybrid-har-512-hastar

# data[].attributes.attachment_link.description
Sportbilen Koenigsegg Quant presenterades i år som en prototyp, men är sannolikt på väg att bli en realitet.

# data[].attributes.body
I Knight Rider följer vi Michael och hans talande bil Kitt. Kitt är en form av röststyrd bil med svar på tal som på befallning exempelvis kan ta dig dit du vill, sätta igång musik eller vindrutetorkare och berätta mer om platsen där du befinner dig för tillfället.

# data[].attributes.attachment_link.description
WARNING: PLESE TURN UP VOLUME AS LOUD AS POSSIBLE, DUE TO THE FACT THE VIDEO SOUND QUALITY ON THE COMPUTER ISN'T AS LOUD AS YOU WOULD EXPECT! This video is from the first ever Knight Rider epsiode, Knight Of The Pheonix. Michael is driving in KITT along a highway to find the woman who shot and nearly killed him.

# data[].attributes.body
Lexus arbetar bland annat med att ta fram denna flygande skateboard.

# data[].attributes.body
“Att vara mobil innebär att man är rörlig eller flyttbar" (Wikipedia). Att fysiskt kunna befinna sig var som helst och ändå ha möjlighet att indirekt befinna sig på annan plats. Eller att fysiskt förflytta sig.

# data[].attributes.body
"Hållbar mobilitet handlar om hur vi ska transportera oss och resa inom de kommande närmaste åren utan att klimatmålen spricker, men också om hur vi bygger ett samhälle som ger förutsättningar för mindre behov av transporter." (IVL 2015)

# data[].attributes.body
Är bekväm, har stor teknikvana och vill att allt ska gå fort och smidigt. Man förväntar sig att förflyttning går snabbt och inte kräver särskilt mycket fysisk aktivitet. Man vill inte ha massa olika gadgets och föremål, utan strävar efter att allt ska vara inbyggt och inkluderat. Ju fler funktioner i en enda enhet, desto bättre. Allra bäst kanske att det är inbyggt i dig själv? Man vill inte behöva ta sig till en specifik plats för exempelvis ett möte eller liknande, utan allt ska kunna ske varifrån man än befinner sig fysiskt, men att det ändå upplevs som att man befinner sig på plats, både för sin egen del men också för övriga inblandade.

# data[].attributes.headline
Mobilitet och tillgänglighet – framtidens resande 

# data[].attributes.subject
Mobilitet och tillgänglighet – framtidens resande 

# data[].attributes.body
http://umu.diva-portal.org/smash/get/diva2:1047937/FULLTEXT01.pdf

# data[].attributes.headline
Förares tankar om framtida automatiserad bilkörning

# data[].attributes.subject
Förares tankar om framtida automatiserad bilkörning

# data[].attributes.body
http://vti.diva-portal.org/smash/get/diva2:670666/FULLTEXT01.pdf

# data[].attributes.headline
Förnybara drivmedel: möjligheter och hinder sett utifrån privatbilisters och aktörers perspektiv

# data[].attributes.subject
Förnybara drivmedel: möjligheter och hinder sett utifrån privatbilisters och aktörers perspektiv

# data[].attributes.body
http://vti.diva-portal.org/smash/get/diva2:799974/FULLTEXT01.pdf

# data[].attributes.headline
KLIMATFRÅGAN - en kritisk introduktion om koldioxid, växthuseffekt och miljö

# data[].attributes.subject
KLIMATFRÅGAN - en kritisk introduktion om koldioxid, växthuseffekt och miljö

# data[].attributes.body
http://publications.lib.chalmers.se/records/fulltext/61876.pdf

# data[].attributes.body
http://hh.diva-portal.org/smash/get/diva2:945167/FULLTEXT02.pdf

# data[].attributes.headline
Ansvar och roller för hållbara trafik- och transportsystem

# data[].attributes.subject
Ansvar och roller för hållbara trafik- och transportsystem

# data[].attributes.body
http://www.naturvardsverket.se/Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i-Sverige/Uppdelat-efter-omrade/Transporter-och-trafik/Ansvar-och-roller/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
För att miljömålen ska kunna nås är det av central betydelse att transportsystemets negativa klimat- och miljöpåverkan minskas, och att transportsystemet utvecklas inom ramen för vad klimatet och miljön tål. Många aktörer i samhället arbetar för hållbara energi- och transportsystem.

För att transportsystemets negativa klimat- och miljöpåverkan ska minska behövs såväl minskad väg- och flygtrafik som energieffektivisering, teknikutveckling och incitament för att välja det minst miljöpåverkande transportalternativet.

Nationell strategi för omställning till fossilfri transportsektor

Energimyndigheten har fått i uppdrag av regeringen att samordna omställningen av transportsektorn till fossilfrihet. Naturvårdsverket med flera myndigheter deltar i arbetet med uppdraget 2016-2017. I uppdraget ingår att ta fram en strategisk plan för omställningen och att samordna arbetet och föra dialog med relevanta aktörer och aktörsgrupper i omställningsarbetet.

Bilindex - nya bilars klimatpåverkan

Index över nya bilars klimatpåverkan presenterar statistik över nya bilar fördelade per län och kommun, juridiska och fysiska personer samt män och kvinnor, inklusive information om vilken typ av bilar som köps. Bilindex tas fram av Trafikverket.

Hållbara energi- och transportsystem - LETS 205

Detta forskningsprogram om hållbara energi- och transportsystem, LETS 2050 (Low-carbon Energy and Transport Systems 2050) genomfördes av en forskargrupp vid Lunds Tekniska Högskola. LETS 2050 pågick under åren 2009-2013.

Strategin för effektivare energianvändning och transporter

Naturvårdsverket utformade 2007 tillsammans med flera andra myndigheter en strategi med de styrmedelsförändringar som krävs för att minska miljöpåverkan från både transport- och energisektorn tillräckligt för att nå de svenska miljökvalitetsmålen.

Sveriges miljömålsarbete

Naturvårdsverket samlar in underlag för att följa upp miljöarbetet. Det görs både genom att regelbundet mäta tillståndet i miljön och genom att hämta data från myndigheter med ansvar i miljömålssystemet, officiell statistik, internationell rapportering och forskning.

Tillsynsvägledning

Naturvårdsverket har ett ansvar för tillsynsvägledning vad gäller störningar från trafiken.

Yttranden och domar

Naturvårdsverket lämnar ofta synpunkter på olika förslag och utredningar samt yttrar sig i många principiellt viktiga ärenden och ser detta som ett sätt att vägleda.

Myndigheter och organisationer

Energimyndigheten

Energimyndigheten ska verka för att uppnå generationsmålet för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som riksdagen har fastställt i miljömålssystemet. Myndigheten har också ansvar för att vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling.

Transportstyrelsen

Transportstyrelsen har till huvuduppgift att svara för regelgivning, tillståndsprövning och tillsyn inom transportområdet. Myndigheten ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås och verksamheten ska bidra till ett internationellt konkurrenskraftigt, miljöanpassat och säkert transportsystem.

Trafikanalys

Trafikanalys har till huvuduppgift att uvärdera och analysera samt redovisa effekter av föreslagna och genomförda åtgärder inom transportområdet. Myndigheten ansvarar även för att samla in, sammanställa och sprida statistik på transportområdet.

Sjöfartsverket

Sjöfartsverket tillhandahåller och utvecklar säkra, miljövänliga och effektiva sjövägar med service dygnet runt. I uppdraget ingår bland annat lotsning, farledshållning, isbrytning och sjö- och flygräddning, men också att verka för att sjöfartens miljö- och klimatpåverkan minskas.

# data[].attributes.attachment_link.title
Arbete för hållbara trafik- och transportssystem

# data[].attributes.attachment_link.description
För att miljömålen ska kunna nås är det av central betydelse att transportsystemets negativa klimat- och miljöpåverkan minskas, och att transportsystemet utvecklas inom ramen för vad klimatet och miljön tål. Många aktörer i samhället arbetar för hållbara energi- och transportsystem.

# data[].attributes.body
http://www.forskning.se/2016/01/15/solenergi-favorit-pa-frammarsch/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Solen är en obegränsad resurs, gratis och miljövänlig. Den mängd energi som varje dag når jorden i form av solljus är 15 000 gånger större än den totala energiförbrukningen i världen. Om vi kunde tillvarata bara en bråkdel av solenergin och omvandla till el skulle vi kunna lösa mycket av energiproblemen i världen.

Inte så konstigt att majoriteten av det svenska folket vill ha mer solenergi i framtiden. Hela 81 procent föredrar en ökad satsning på solenergi, vilket är överlägset mer än övriga energikällor.

Trots detta används inte mycket solenergi i Sverige, utan utgör bara 0,06 procent av vår elförsörjning. En förklaring till den långsamma utbyggnaden är att vårt energisystem traditionellt bygger på stora kraftverk och distributionssystem, snarare än en mångfald av små elproducerande anläggningar - som solceller. En annan förklaring är att solcellsmoduler än så länge är dyra att installera och regelverken kring egen installation ofta är komplicerade.

Idag är det är mest villaägare som installerar solceller - seriekopplade i stora paneler - för eget bruk. Med subventioner blir det ofta billigare än det fasta elnätet, förutsatt att man kan få betalt för överproducerad el. Hushållen kan ansluta sig till elnätet och sälja den el som de själva inte utnyttjar till de stora elbolagen - framför allt på sommaren, men då är efterfrågan inte lika hög. Sedan årsskiftet 2014/2015 kan man göra ett skatteavdrag på 60 öre/kWh för el som matats ut på nätet.

- I Sverige är det inga problem att bygga in mer av både sol- och vindkraft, eftersom de är så lite utnyttjade än så länge. Dessutom har vi vatten- och kärnkraft att reglera med, säger solcellsforskaren Marika Edoff, professor i fasta tillståndets elektronik vid Uppsala universitet.

Tyskland har länge satsat starkt på solenergi i samband med sin Energiewende, en omställning från fossila bränslen och kärnkraft till förnybara energikällor (läs mer tidigare i artiklar om energiomställningen och vad energin kostar). Där står solenergi för 7 procent av den totala årliga elförsörjningen - och under soliga dagar upp till 40 procent (IEA, 2014).

Utveckling av effektivare solceller Kostnaden för solcellssystem har sjunkit på senare år, och priset är idag cirka en femtedel av priset 2008. För att kunna sänka priset på solel ytterligare, måste tillverkningskostnaderna minska och solcellerna bli bättre. Dagens forskning om solenergi handlar främst om två spår. Dels att höja verkningsgraden och få så effektiva solceller som möjligt med existerande tekniker (kristallint kisel och tunnfilm), dels att utveckla nya typer av solceller baserade på nya material och strukturer. Några exempel på nya generationens solceller, som byggs på molekylnivå och fortfarande huvudsakligen är på utvecklingsstadiet, är polymera solceller och så kallade nanosolceller eller Grätzelsolceller (efter den schweiziske professorn Michael Grätzel som var först att publicera processen vetenskapligt). Fördelen med dem är att de fungerar bättre vid dåliga ljusförhållanden än dagens solceller. Nanosolceller bör kunna tillverkas billigt. De är dessutom fysiskt flexibla och kan göras transparanta och enkelt integreras i byggnader, till exempel på fönster eller en glasfasad. De kan också göras estetiskt tilltalande med olika färger. Att Grätzelsolcellen kan alstra ström även i svagt ljus gör dem extra intressanta i Sverige där vi har färre soltimmar och svagare solljus än längre söderut i Europa. Det är dock en myt att Sverige är ett solfattigt land, enligt Lars Kloo, solcellsforskare och professor i kemi vid KTH. På våra breddgrader skulle det räcka med en procent av landarealen för solmoduler med 30 procents verkningsgrad för att täcka hela vårt energibehov. - Nanosolceller kan producera el under en längre tid på dagen och är baserad på billiga material, vilket gör det möjligt att satsa på storskalig produktion av svensk solenergi i framtiden, säger Lars Kloo.

Forskning på energilagring
Solenergin är ren. Solceller ger inga utsläpp under drift. De är tysta och luktfria och kan lätt placeras på tak väggar utan att vara skrymmande.

Den stora utmaningen är att solenergi inte går att lagra storskaligt. Konsumtionen varierar över dagen och året, men produktionen varierar ännu mer. Eftersom elektricitet förbrukas i samma ögonblick som den skapas, behövs flera energikällor som kan leverera el. I en framtid med stor mängd solkraft kan batterier hjälpa till att göra energisystemet mer stabilt, men det är långt dit.

- Vi har ju ingen solenergi på natten, och inte i december och januari. Även en molnig dag kan det bli stora svängningar och då behövs det andra energikällor som kan reglera balansen. Det finns ännu inget enkelt sätt att bygga in lagring även om det görs mycket forskning på batterier.

En sätt att försöka komma runt lagringsproblematiken är att utnyttja solenergin mer effektivt. Det kan vara så enkelt som att ställa om elförbrukningen till solceller när solen skiner - på dagarna och somrarna - och då stänga av annan elproduktion som lättare går att styra, till exempel vattenkraftverk. Vatten kan sparas i vattenkraftdammar till dagar när solcellerna inte ger mycket el.

- Det är absolut möjligt att ersätta både kärnkraft och fossila bränsle med alternativa energikällor successivt, säger Marika Edoff, Uppsala universitet. (Läs även artikeln Hög tid att ställa om vårt energisystem.)

Hon påpekar att vi inte kan ha bara ett eller några få energislag, som vi vant oss vid i Sverige, utan att det handlar om ett bredare system av kompletterande energikällor, till exempel en kombination av solenergi och vindkraft. Att anläggningar kan distribueras över hela landet gör hela systemet mindre sårbart vid tillfällig molnighet.

- Solceller ger mycket liten miljöpåverkan, men det gäller förstås att vara observant vid tillverkningen av solceller och kraftverk så att man inte skapar andra problem med miljöfarliga kemikalier. Alla system har ju sina för- och nackdelar, säger Marika Edoff.

Majoriteten av dagens solpaneler tillverkas i Kina, som har ett stort beroende av kolkraft, och är därför inte så miljövänliga att tillverka.

- Livslängden är dock mer än 20 år, så energimässigt är det ändå fördelaktigt med solceller redan efter två år.

Text: Eva Barkeman, forskning.se

Läs mer: http://www.svensksolenergi.se

# data[].attributes.attachment_link.description
Varje timme ger solen lika mycket energi som hela mänskligheten använder under ett år. Solenergi är också det energislag som svenska folket tror mest på. Utmaningen är att el från sol är svår att lagra, men teknikutvecklingen gör solcellerna allt effektivare.

# data[].attributes.headline
Mobilitet: Människor, artefakter och information

# data[].attributes.subject
Mobilitet: Människor, artefakter och information

# data[].attributes.body
http://www.stimdi.se/arrangemang/konf/stimdi01/artiklar/mobil.pdf

# data[].attributes.body
Arbetar med framtagande och utveckling av flygande bilar/hybrid mellan bil och flygfarkost.
https://www.aeromobil.com/

# data[].attributes.attachment_link.description
The current flying car prototype AeroMobil 3.0 incorporates significant improvements and upgrades. It is now being tested in real flight conditions since October 2014. Initially certified by the Slovak Federation of Ultra-Light Flying, it now entered a regular flight-testing program. The AeroMobil 3.0 prototype is very close to the final product.

# data[].attributes.body
http://www.di.se/nyheter/medvind-for-vindkraft/

# data[].attributes.attachment_link.description
Under inledningen av 2017 har vindkraftens stått för omkring 20 procent mer el än under samma period ifjol. Sedan årsskiftet har vindkraften stått för 11 procent av den totala elproduktionen. Det skriver elbolaget Bixia i ett pressmeddelande.

# data[].attributes.body
Flygtrafiken är fortsatt högbelastad och flygplatserna behöver uppdateras för att matcha resenärernas behov. Lösningen med att bitvis ha rullband som transporthjälp fungerar dåligt, allra helst för funktionshindrade. Det är också ofta långt och krångligt att ta sig till gaten.

# data[].attributes.body
https://sv.wikipedia.org/wiki/Hyperloop

# data[].attributes.attachment_link.description
Hyperloop är ett koncept för ett framtida färdmedel för människor och varor. Hyperloop ska bestå av rör med mycket lågt lufttryck, nära vakuum, där luftmotståndet blir mycket litet. I rören färdas kapslar drivna av linjära induktionsmotorer, linjärmotorer. Kapslarna kan rymma människor eller varor. Enligt tidiga beräkningar ska systemet kunna transportera kapslarna i hastigheter över 1200 km/h.

# data[].attributes.body
Vår planet är förorenad och solen lyser så starkt att vi inte längre kan vistas utomhus. Människan måste alltså förflytta sig utan att behöva gå ut och eftersom hon av naturen är mycket lat skall det helst ske utan fysisk ansträngning.

# data[].attributes.body
http://www.alltomvetenskap.se/nyheter/fungerar-teleportering

# data[].attributes.attachment_link.description
Är det teoretiskt möjligt med teleportering?

# data[].attributes.body
http://illvet.se/teknologi/science-fiction/teleportering

# data[].attributes.attachment_link.description
Med teleportering kan transportmedel helt undvaras - i stället löses personerna upp, medan information om deras uppbyggnad blixtsnabbt sänds dit de är på väg.

# data[].attributes.body
https://sv.wikipedia.org/wiki/Vakuum

# data[].attributes.attachment_link.description
Vakuum (även tomrum) är ett fysikaliskt uttryck för ett utrymme som inte innehåller någon materia alls. Ordet vakuum kommer från det latinska ordet vacuus, som betyder "tom". I ett teoretiskt perfekt vakuum finns inga materiapartiklar alls, vilket är omöjligt att uppnå i praktiken. I vardagslag betyder vakuum en volym där trycket är mycket mindre än atmosfärstrycket.

# data[].attributes.body
[...]wanting the expected and desired outcome, but also hoping to be surprised with the unexpected. [...] An unexpected result that is still recognizable as something that is in resonance with what is desired (Nelson & Stolterman, 42).
The design process has to be open to changes triggered by new insights and ideas, or in response to the 'world speaking back', even by changing contextual conditions (Nelson & Stolterman, 229).

# data[].attributes.body
Video för att se hur det kan se ut när kapseln färdas genom tuben. (Bortse vänligen från ljudet).

# data[].attributes.body
* Funderingar efter intervju:
Är bilen rätt för framtiden?

* Fundering efter telefonsamtal:
Kan tågförseningar minskas genom att ändra "grundtänket" kring tågtransport; tex. att ta bort kontaktledningarna?

* The real + the true =?

# data[].attributes.body
Kontaktledningar har enligt Trafikverket en beräknad livslängd på 40–60 år. På stambanan räknar man med 40 år.

Kontaktledning är den kabel som hänger ovanför järnvägsspåret och förser tågen med ström. Ibland hör man talas om nedrivna kontaktledningar. Faller den bara ned av sig själv? Nej, det finns i stort sett tre orsaker:

att kontaktledningen är sliten

att skenan på tågets tak som ligger an mot kontaktledningen är trasig och sliter ner den

att stormar fäller träd över kontaktledningen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kontaktledningen är den strömförande ledning som löper utmed den elektrifierade järnvägen och som loket tar sin ström ifrån.

2015 orsakade kontaktledningsfel 8.295 förseningstimmar i det svenska järnvägssystemet, en ökning med 40 procent jämfört med 2011. 2016 och 2017 kommer inte att vara bättre. Särskilt de senaste veckorna har rapporter om nedrivna ledningar duggat ovanligt tätt. Ikea i Älmhult tröttnade nyligen och har satt in egna dagliga bussar för anställda i Malmö och Lund.

De vanligaste orsakerna till kontaktledningsfel är enligt Trafikverket att själva ledningarna går sönder på grund av slitage och ålder, att väder och vind och nerfallna träd slår ut ledningen eller tågen sliter ner ledningen.

Väder och fåglar är numera en ganska liten faktor. Däremot är själva tågen i dag en starkt ökande orsak till att ledningarna går sönder. Varför det?

Det är överraskande svårt att få en enhetlig bild av ett så vanligt förekommande fel, men det tycks finnas ett par intressanta förklaringar som alla har att göra med anläggningens ålder och skick.

En orsak är att bärlinorna, de vajrar i koppar som håller upp kontaktledningen, helt enkelt brister. Det händer cirka 30 gånger om året. På många ställen i landet är bärlinorna från 1940-talet och materialet kan bli utmattat av kortslutningar och vibrationer.

En annan vanligare orsak är att den så kallade pantografen, lokets släpkontakt, slits och får hack i den kolskena som ligger mot kontaktledningen. Till slut fastnar ledningen i hacket och slits av.

Skador i kolskenan har flera orsaker. En är så kallad ljusbåge. Den uppstår när tåget kör förbi passager i ledningen som är isolerade och strömmen börjar hoppa i luften. Den blir som en svetslåga och skadar både ledning och kolskena.

Andra risker är att underhållet är för litet och framför allt för sent och stressigt. Om man inte ska göra avbrott i trafiken får man passa på mellan tågen under natten. Och om man måste stoppa trafiken bör man skynda sig, vilket ökar risken för ej tillräckligt åtdragna muttrar.

En annan orsak är att det svenska tågsystemet har ett i internationella sammanhang ovanligt omkörningsförfarande. Ett X2000 som kör ikapp ett godståg kan växla över till mötande bana och köra om. Detta är ett skäl till att svenskarna har lyckats packa sitt järnvägsnät med blandad trafik.

Växlingen sliter dock på ledningarna och på pantografen.

Ett ytterligare fenomen, men lite mer diffust, som man möter i lokförarkretsar är att banvallarna sviktar.

De är 150 år gamla, gjorda av material som fanns längs sidorna i skogen och dimensionerade för den tidens hastigheter och vikt. De är inte frostsäkrade och får därmed tjällossningsproblem. De tål inte skyfall.

På några ställen kör tågen rakt igenom mossar och orsakar lokala jordbävningar. Förutom att banvallarna i sig är instabila händer det att makadam vibreras bort och att rälsen "hänger i luften", vilket gör att tåget gungar. Makadam måste fyllas på årligen och det hinner man inte alltid.

Vibrationer och gungningar i höjdled är ett viktigt komfortproblem, som ökar i höga hastigheter, men sliter också på strömförsörjningen. Ett rakt spår utan snabba variationer i höjdled har färre kontaktledningsproblem.

Att uppgradera banvallarna för ökad bärighet och stabilitet tar tid och kräver avbrott i trafiken. Det görs kontinuerligt med så kallad stödfyllnad vid sidorna, byte av slipers och påfyllning av makadam.

Men grundmaterialet från mitten av 1800-talet går inte att göra något åt, det ligger där det ligger.

Sverige har nu 10 miljoner invånare. De flesta bor i större städer. Inget tyder på att befolkningsökningen och urbaniseringen kommer att stanna av, eller att efterfrågan på effektiv transport mellan Stockholm, Göteborg och Malmö minskar.

Bil och flyg bygger en viss typ av städer, tåg en annan. Motorvägar och flygplatser skapar utspridd bebyggelse, tågstationer skapar en tät stad. Man kan ta cykeln till centralen och åka långt bort.

Om man ser till den krassa värderingen av mark och kvadratmeter är den täta bebyggelsen runt centralstationer skyhögt värderad jämfört med den utspridda. Miljöargumenten för tåg och tät stad är starka, men de ekonomiska argumenten är om möjligt ännu starkare.

Sverige har också bestämt sig för att satsa på fler och snabbare tåg, men vacklar mellan att bygga en ny höghastighetsbana och att rusta upp den befintliga banvallen.

Med tanke på skicket i den gamla anläggningen borde valet vara självklart. Vi kommer att ha decennier av förseningar på grund av banarbete och nedrivna kontaktledningar för att till slut stå kvar med en i grunden 150-årig och ganska slingrig järnväg där operatörerna ska blanda höghastighetståg, godståg och pendeltrafik.

Om finansieringen handlar nästa artikel.

# data[].attributes.attachment_link.title
PM Nilsson: Räkna med decennier av tågförseningar

# data[].attributes.attachment_link.description
Kontaktledningen är den strömförande ledning som löper utmed den elektrifierade järnvägen och som loket tar sin ström ifrån. 2015 orsakade kontaktledningsfel 8.295 förseningstimmar i det svenska järnvägssystemet, en ökning med 40 procent jämfört med 2011. 2016 och 2017 kommer inte att vara bättre. Särskilt de senaste veckorna har rapporter om nedrivna ledningar duggat ovanligt tätt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Amanda är van att ha koll på biljetter och vet hur försiktig man ska vara i närheten av tåg och spår. Missy Gatsmart visar Herr Stress hur han ska bete sig vid nedfällda tågbommar.

# data[].attributes.body
Förr kom Anna ofta för sent till sitt arbete eftersom hon pendlade med tåg som ofta var drabbat av kontaktlednings- och signalfel. Ibland fick de stå stilla länge och vänta pga. att obehöriga rörde sig på spåret och tågen fick ofta ställas in pga. dåligt väder, vilket gjorde det svårt för Anna att ta sig fram eftersom hon inte har någon bil.
Idag (framtiden) finns SupraTube som gör att hon tar sig fram snabbt och smidigt i alla väder. Klimatsmart, punktligt och utan möjlighet för obehöriga att röra sig på spåren i och med att vagnarna är helt inkapslade i tuben.

# data[].attributes.body
Interview
Persona
Scenario
Storyboard
Secondary Research

# data[].attributes.body
Framtidens tunnelbana

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
London, Oct 08, 2013

Siemens presents metro of the future in London

The exhibition "Going Underground: Our journey to the future" opens its doors in London for three months

Spectacular metro design study from Siemens in original size

IT technologies make traveling easier

What will local public transport of the future look like? Siemens answers that question in "The Crystal," a center for sustainable urban development, which the company runs at the Royal Victoria Docks in the east of London. The eye-catcher in the exhibition, which opens its doors to visitors today for three months and to which admission is free, is the design study for a metro. The model is based technologically on the Inspiro platform from Siemens, while it is based visually on the famous London Tube. The UK's capital intends to refresh its underground fleet and invest several billions in new vehicles.

# data[].attributes.attachment_link.title
New exhibition at the Crystal - Going underground: Our journey to the future

# data[].attributes.attachment_link.description
A new and exciting exhibition opens its doors on 8th October 2013 in London at the Crystal. Presented by engineering experts Siemens in conjunction with London Transport Museum and media specialists CBS Outdoor UK, 'Going Underground: Our journey to the future' will showcase future developments for metro-style trains and stations.