# data[].attributes.body
KPL 21

1. Alkuperäiskulttuurit kehittyivät erilaisiksi.
2. Olmeekkikulttuuri tuli tunnetuksi Matematiikan, tähtitieteiden ja kirjoitustaidon kehittämisestä.
3. Mayat tunnettiin kehittyneestä kulttuuristaan (kukoistuskausi 250-900)
4. Asteekkiheimo asettui 1200-luvulla meksikon laaksoon.
5. Yhteiskunnat keihttyivät hierarkisiksi
6. Mayoilla ja Atsteekeilla oli syklinen aikakäsitys
7.  Ensimmäiset korkeakulttuurit syntyivät maanviljelyn myötä, kun asutus muuttui kiinteäksi ja väkiluku kasvoi.
8. Inkojen talous perustui pitkälti maatalouteen
9. Uskonto oli tärkeä osa maailmankuvaa.
10. Inkojen hallinto oli selkeä ja heillä oli paljon sotilaita.

KPL 22

1. Espanjalaiset valloittajat päihittivät alkuperäiskulttuurit helposti, sillä heillä oli tuliaseita ja hevosia, mikä antoi heille edun.
2. löytöretkien vaikutuksista alkuperäiskulttuureihin ei kerrottu tarkasti. Kirjoitukset löytöretkistä kerrottiin eurooppalaisten näkökulmasta ja löytöretkeilijöitä ylistettiin.
3. Espanja ja Portugali menettivät suurvalta-asemansa, eikä niiden sotilaalliset ja taloudelliset voimavarat riittäneet alueiden puolustamiseen. Alueella oli paljon levottomuuksia.

# data[].attributes.body
Kl 21
pääkohdat:

1. Ihmisiä tuli Amerikkaan ilmeisesti Aasiasta 2 aallossa noin 63 000-43 000 eaa ja 33 000- 8 000 eaa.

2. Amerikan ensimmäinen korkeakulttuuri syntyi Meksikon alueelle (1500-500 jaa.)

3. Korkeakulttuureiden synnyn syinä voidaan pitää maanviljelyä, koska tällöin asutus muuttui kiinteäksi ja väkiluku kasvoi

4. Atsteekit olivat 1400 luvulla voimakkain heimo Amerikan alueella ja heidän pääkaupunki oli noin puolen miljoonan asukkaan asuttama Tenochitilan

5. Inkojen valtakulttuurin aikana eurooppalaiset löysivät tien Amerikkaan

6. Inkat puhuivat ketsuan kieltä. Heidän pääkaupungiksi nousi Cuzcon ja siellä vaikutus valtaisimpia ihmisiä alettiin kutsumaan ylhäisiksi herroiksi eli inkoiksi.

7. Inkojen hyvä menestys perustui heidän hyvään hallintoon sekä sotilaalliseen voimaan. Inkat tekivät laajan tieverkoston Amerikkaan joka oli laajimmillaan 40 000 kilometriä.

8. Inkojen yhteiskunnassa laki oli hyvin ankaraa ja valtio määräsi sinun työsi sekä aviopuolison.

9. Maya- ja aatsteekkikulttuureissa uskonto oli suuressa osassa jokaisen elämää. Ihmisiä sekä koti eläimiä uhrattiin jumalille, jotta voitaisiin turvata esim hyvä sato.

10. Maya- ja atsteekkikulttuureissa oli syklinen aikakäsitys

11. Ihmisiä tuli Amerikkaan ilmeisesti Aasiasta 2 aallossa noin 63 000-43 000 eaa ja 33 000- 8 000 eaa.

12. Amerikan ensimmäinen korkeakulttuuri syntyi Meksikon alueelle (1500-500 jaa.)

13. Korkeakulttuureiden synnyn syinä voidaan pitää maanviljelyä, koska tällöin asutus muuttui kiinteäksi ja väkiluku kasvoi

14. Atsteekit olivat 1400 luvulla voimakkain heimo Amerikan alueella ja heidän pääkaupunki oli noin puolen miljoonan asukkaan asuttama Tenochitilan

15. Inkojen valtakulttuurin aikana eurooppalaiset löysivät tien Amerikkaan

16. Inkat puhuivat ketsuan kieltä. Heidän pääkaupungiksi nousi Cuzcon ja siellä vaikutus valtaisimpia ihmisiä alettiin kutsumaan ylhäisiksi herroiksi eli inkoiksi.

17. Inkojen hyvä menestys perustui heidän hyvään hallintoon sekä sotilaalliseen voimaan. Inkat tekivät laajan tieverkoston Amerikkaan joka oli laajimmillaan 40 000 kilometriä.

18. Inkojen yhteiskunnassa laki oli hyvin ankaraa ja valtio määräsi sinun työsi sekä aviopuolison.

19. Maya- ja aatsteekkikulttuureissa uskonto oli suuressa osassa jokaisen elämää. Ihmisiä sekä koti eläimiä uhrattiin jumalille, jotta voitaisiin turvata esim hyvä sato.

20. Maya- ja atsteekkikulttuureissa oli syklinen aikakäsitys

Perustele väite: Alkuperäiskansojen maailmankuva oli myyttinen s. 147

Amerikkalaisten alkuperäiskansojen maailmankuva oli selvästi myyttinen, koska heidän rituaalit perustuivat aivan käsittämättömiin arvailuihin. Alkuperäiskulttuureiden rituaaleihin kuuluivat esimerkiksi erilaiset uhraukset, jossa uhrattiin kotieläimiä ja ihmisiä. Kansa palvoi heidän hallitsijoitaan, jotta he saisivat paremman sadon. Alkuperäiskulttuurien maailmankuva oli hyvin suppea eivätkä he ajatelleet asioita fakta pohjaisesta vaan he toimivat uskomustensa pohjalta. Hallitsijat olivat saattanet manipuloida omaa kansaansa tekemään tällaisia uhrauksia.

Kpl 22

1. Espanijalaiset toivat erilaisia sairauksia heidän alueelleen. Alkuperäiskansoilla ei näihin ollut vastustuskykyä. Inkakulttuurien yhteiskunta oli myös todella heikko, koska heillä oli käyty juuri ennen espanijalaisten tuloa sisällissota. Espanijalaisilla oli myös etuna se, että he olivat aseistettuja, mutta 40 000 inka-armeija lölytiin silti todella helposti sillä heillä ei mitään aseita ollut.

2. Eurosentrismi ilmenee selvästi historiankirjoituksissa siten, että eurooppalaiset ovat selvästi ajatelleet tuohon aikaan, että eurooppalainen kulttuuri ja sen perinteet ovat ainoat ja oikeat. Tämän takia heillä oli niin sanotusti valkoisen miehen taakka kouluttaa amerikkalaista alkuperäis kansaa. Espanjalaisilla tavoitteena oli kutenkin vain rikastuminen ja kristinuskon leivittäminen.

3. Latinalaisen Amerikan itsenäistymistä auttoi se, kun Espanja ja Portugali olivat menettäneet omat suurvalta mahtinsa. Heillä ei ollut rahaa eikä sotilaallista voima varaa puolustaa merten takaista aluetta. Ranskan miehitettyä Espanjan heidän yhteydet siirtomaihin heikkenivät jotka edes auttoivat itsenäistymistä. Amerikan siirtomaa aika näkyy nyky Amerikassa hyvin selvästi edelleen. Kansa on jakautunut kahtia voimakkaasti tulojen perusteella, sekä Amerikassa valtauskontona on edelleen katolinen uskonto. Espanjan kieli on jäänyt Meksikoon.

# data[].attributes.body
Kpl 21.

1. Ihmiset levittäytyivät Amerikan mantereelle ilmeisesti Aasiasta viimeisen jääkauden aikana kahdessa aallossa noin 63 000–43 000 eaa. ja 33 000–8 000 eaa.
2. Amerikan alkuperäiskulttuurit kehittyivät toisistaan poikkeaviksi.
3. Ensimmäiset korkeakulttuurit syntyivät, kun maanviljelyn myötä asutus muuttui kiinteäksi ja väkiluku kasvoi.
4. Amerikan ensimmäisiä korkeakulttuureja oli nykyisen Meksikon alueella syntynyt olmeekkikulttuuri, jonka kukoistuskausi oli 1500 eaa. – 500 jaa.
5. Jukatanin niemimaalle syntyneen mayakulttuurin kukoistuskausi oli puolestaan vuosina 250–900.
6. Pohjoisesta tullut atsteekkiheimo asettui ilmeisesti 1200-luvulla asumaan Meksikon laaksoon. Sotilaallisesti etevät atsteekit olivat 1400-luvun lopulla voimakkain alueen heimoista.
7. Andien rinteillä asuneiden inkojen kulttuuri oli voimakkaimmillaan juuri ennen eurooppalaisten löytöretkeilijöiden saapumista.
8. Inkat eivät olleet yhtenäinen heimo vaan joukko ihmisiä, jotka alkoivat vähitellen puhua yhteistä ketšuan kieltä.
9. Inkakulttuurin menestys pohjautui ennen kaikkea hyvään hallintoon ja sotilaalliseen voimaan.
10. Maya- ja atsteekkikulttuureissa uskonto muokkasi ihmisten maailmankuvaa. Hallitsijat toimivat yhdyssiteenä jumalten ja kansan välillä.

Alkuperäiskansojen maailmankuva oli myyttinen, koska uskonto ja jumalat olivat todella suuressa asemassa.

Kpl 22.

1. Espanja oli sotilaallisesti todella voimakas ja heidän mukanaan tulleet taudit tappoivat paljon alkuperäisväestöä.
2. Eurooppalaisessa historiankirjoituksessa tapahtumaa on tarkasteltu voittajien näkökulmasta, ja erityisesti espanjalaiset ovat juhlineet sitä merkittävänä vuotena.
3. Espanja ja Portugali olivat menettäneet suurvalta-asemansa jo 1600-luvulla, eivätkä niiden sotilaalliset ja taloudelliset voimavarat riittäneet valtameren takaisten alueiden puolustamiseen.

# data[].attributes.body
kpl 21

latinalaisen Amerikan alkuperäiskulttuurien pääkohdat:

1.       asutus pakkautunut tiheästi Väli-Amerikkaan

2.       ensimmäiset korkeakulttuurit

3.       olmeekit kehittivät tähtitiedettä, matematiikkaa ja kirjoitustaitoa 1500 eaa-500 jaa

4.       mayat tunnettuja kehittyneestä kulttuuristaan (kukoistuskausi 250-900)

5.       atsteekeista tuli alueen hallitseva kansa sotilaallisen etevyytensä vuoksi 1400-luvulla

6.       Inkat johtivat Andeilla 1400-luvulla ja olivat tunnettuja sotilastaidoistaan, hyvästä hallinnosta ja kulttuuristaan

7.       yhteiskunta hierarkkinen

8.       uskonto tärkeä osa ihmisten elämää

9.       uhrilahjat jumalille

10.   syklinen aikakäsitys

Alkuperäiskansojen maailmankuva oli myyttinen, koska uskonto oli tärkeä osa ihmisten elämää.  Uskottiin jumaliin ja heille uhrattiin. Hallitsijat ja papisto toimivat yhdistävänä tekijänä jumalten ja kansan välillä. Uskonnolliset seremoniat tahdittivat arkea.

kpl 22

Espanjalaiset valloittajat kukistivat alkuperäiskulttuurit helposti, koska heillä oli hevosia ja tuliaseita eivätkä alkuperäisasukkaat olleet varautuneet hyökkäykseen vaan se tuli yllätyksenä. He toivat mukanaan tauteja, joille alkuperäisamerikkalaiset eivät olleet vastustuskykyisiä ja heidän hallitsijansa vangitseminen heikensi heidän vastarintaansa ja yhteishenkeään. Monet myös kääntyivät espanjalaisten puolelle. Inkavaltakunnassa oli juuri käyty sisällissota, joten se oli heikentynyt ja he uskoivat myyttiin, jonka mukaan valkoihoinen luojajumala palaa meren takaa ja espanjalaiset muistuttivat myytin jumalaa.

Eurosentrismi on ilmennyt löytöretkien historiankirjoituksessa siten, että Kolumbusta ja espanjalaisia juhlitaan voittajina, jotka olivat etevimpiä merenkävijöitä ja suurmiehiä. Heidän tulonsa vaikutuksesta alueen asukkaisiin tai heidän kulttuurinsa ei ole juuri puhuttu, kuin vasta viime vuosina. Jo sana löytöretki on eurosentrinen, koska Amerikkaa ei löydetty löytöretkien seurauksena. Siellä oli asutusta jo ennen niitä. Ajatellaan, että Eurooppaan kuulumattomat osat liitettiin sivistyneeseen maailmaan, vaikka niissä oli jo korkeakulttuureja.

Valistusaate, yleinen tyytymättömyys, Ranskan vallankumous, Yhdysvaltojen itsenäistyminen ja Espanjan ja Portugalin heikentyminen auttoivat latinalaisen Amerikan itsenäistymistä

Siirtomaa-aika näkyy edelleen taloudellisessa ja yhteiskunnallisessa eriarvoisuudessa. Alkuperäisamerikkalaisten asema on edelleen huono.

# data[].attributes.body
Kpl 21
Pääkohdat:

1. Amerikan alkuperäsikulttuurit kehittyivät toisistaan poikkeaviksi, jota selittää mm. maantiede ja ilmasto
2. Olmeekkikulttuuri on tullut tutuksi muun muassa matematiikan, kirjoitustaidon ja tähtitieteen kehittämisestä
3. Mayakulttuurin kukoistuskausi oli 250-900, saivat vaikutteita olmeekkikulttuurista
4. 1200-luvulla Meksikon laaksoon asumaan asettui asteekkiheimo
5. Mayojen ja asteekkien kulttuureissa yhteiskunnat kehittyivät hierarkkisiksi
6. Korkeakulttuurien myötä yhteiskunta jakaantui eri luokkiin
7. Inkojen kulttuuri sai alkunsa noin 1200-luvulla ja nousi valtakulttuuriksi 1400-luvulla
8. Inkakulttuurin menestys pohjautui hyvään hallintoon ja sotilaalliseen voimaan
9. Inkakulttuurin talous perustui tehokkaaseen maatalouteen
10. Mayoilla ja atsteekeilla oli syklinen aikakäsitys

Alkuperäiskansojen maailmankuvaa voidaan pitää myyttisenä, sillä hallitsijat toimivat yhdyssiteenä jumalten ja kansan välillä.Hallitsijoita arvostettiin, sillä heidän uskottiin turvaavan hyvän sadon. Jumalia kunnioitettiin uhraamalla eläimiä sekä ihmisiä. Mayakulttuurissa ei alkuun uhrattu ihmisiä, mutta vähitellen ihmisuhrit ja sodanjumalan palvontamenot yleistyivät. Asteekkivaltakunnassa ihmisiä uhrattiin erityisesti sodanjumala Huitzilopochtlin kunniaksi. Ihmisveren uskottiin auttavan aurinkoa jatkamaan kiertokulkuaan. Sateenjumalan kunniaksi uhreja heitettiin kalliolta veteen.

Kpl 22

1. Espanjalaiset valloittajat kukistivat alkuperäiskulttuurit helposti, sillä heillä oli tuliaseita, hevosia ja he pystyivät yllättämään alkuperäisasukkaat.

2. Löytöretki käsite on itsessään eurosentrinen. Käsite on Eurooppa-keskeinen ja suhtautuu Amerikan alkuperäisiin kulttuureihin väheksyvästi. Amerikkaa ei löydetty löytöretkien seurauksena vaan siellä oli asutusta jo ennen niitä.

3. Espanja ja Portugali olivat menettäneet suurvalta-asemansa, eikä niiden sotilaalliset ja taloudelliset voimavarat riittäneet alueiden puolustamiseen. Alueella oli paljon levottomuuksia.

Siirtomaa-aika näkyy edelleen taloudellisessa ja yhteiskunnallisessa eriarvoisuudessa.

# data[].attributes.body
Kappale 21

10 pääkohtaa Latinalaisen Amerikan alkuperäiskulttuureista:
1. kehittyivät toisistaan poikkeaviksi
2. maanviljelyn keksiminen edisti kulttuurien kehitystä
3. Pohjoisessa ihmiset levittäytyivät suurille tasangoille
4. Etelässä ihmiset pakkautuivat kapealle (Väli-Amerikan) alueelle
5. korkeakulttuurien myötä yhteiskunta jakaantui eri luokkiin
6. Mayojen ja atsteekkien kulttuurit kehittyivät hierarkkisiksi
7. Mayoilla ja atsteekeilla syklinen aikakäsitys
8. Inkojen kulttuuri oli voimakkaimmillaan ennen eurooppalaisten löytöretkiä
9. Inkojen talous perustui tehokkaaseen maatalouteen
10. Inkoilla oli hyvä hallinto sekä sotilaallinen voima

Alkuperäiskansojen maailmankuva oli myyttinen:
-usko muokkasi maailmankuvaa, syklinen aikakäsitys
-uskonto läsnä kaikessa

-hallitsijat jumalten ja kansan välillä

-uskonnolliset toimitukset yhteydessä sateeseen sekä vuodenaikoihin

-jumalille uhrattiin, ihmisveri edesauttoi auringon kiertokulkua

Kappale 22
Miksi espanjalaiset valloittajat kukistivat alkuperäiskulttuurit niin helposti?

-espanjalaisilla oli tuliaseita sekä hevosia
-myös erilaiset espanjalaisten mukana tuodut taudit tappoivat monia
Millä tavalla eurosentrismi on ilmennyt löytöretkien historiankirjoituksessa?

-löytöretkien vaikutuksista alkuperäiskulttuureihin ei kerrottu
-kirjoitukset eurooppalaisten näkökulmasta, löytöretkeilijöitä ylistettiin
Mitkä tekijät edesauttoivat Latinalaisen Amerikan itsenäistymistä ja miten siirtomaa-aika näkyy edelleen?

-Portugalilla ja Espanjalla ei voimia puolustukseen, aseman menetettyä
-heikko demokratia
-varallisuuserot

# data[].attributes.body
Amerikan alkuperäiskulttuurit kehittyivät toisistaan erilaisiksi mm. Maantieteen, eri kielien ja ilmaston perusteella.

Jo varhain kehittyi monia korkeakulttuureita; ammatit, kaupungit, kirjoitustaito, matematiikka.

Eri heimot ja kansat sotivat ja taistelivat elinalueista ja vallasta.

Mayojen ja atsteekkien kulttuurit samantapaisia. Molemmissa kulttuureissa yhteiskunnat olivat hierarkkisia eli yhteiskuntaluokat olivat selkeät ja ne korostuivat.

Yksi voimakkaimmista ja suurimmista heimoista oli Inkojen heimo (noin 1200-1500). Heimon menestys pohjautui hyvään hallintoon ja sotilaalliseen voimaan.

Inkojen talous oli tehokasta ja kehittynyttä.

Uskonnot muokkasivat ihmisten maailmankuvia ja uskonto oli läsnä elämässä oikeastaan koko ajan.

Jumalille uhrattiin eläimiä, ruokaa ja ihmisiä. Näin osoitettiin kunnioitusta.

Monilla heimoilla oli syklinen aikakäsitys. Kuitenkin oli tärkeä pitää kirjaa ajankulusta, jotta uskonnolliset seremoniat osattiin järjestää oikeaan aikaan.

# data[].attributes.body
21.

1. Alkuperäiskulttuurit kehittyivät toisistaan poikkeaviksi.

2. Olmeekkikulttuuri oli ensimmäisiä korkeakulttuureja.

3. Mayakulttuurin romahtamisen syytä ei tiedetä.

4. Atsteekkivaltakunnan pääkaupunki oli noin puolen miljoonan asukkaan kokoinen.

5. Inkat eivät olleet yhtenäinen heimo vaan joukko ihmisiä, jotka alkoivat puhua yhteistä kieltä.

6. Uskonto muokkasi maya- ja atsteekkikultturien maailmankuvaa.

7. Mayat ja atsteekit tekivät paljon uhrauksia eri jumalille, koska uskoivat sen turvaavan heidän tulevaisuutensa.

8. Mayoilla ja atsteekeilla oli syklinen aikakäsitys.

9. Hallitsijoiden uskottiin turvaavan hyvän sadon.

10. Inkat eivät uhranneet ihmisiä, vaan enemmänkin eläimiä, ja kaikki uhraukset tehtiin silloin kun uskottiin valtakunnan olevan vaarassa tai hallitsija oli kipeä.

Perustele väite: Alkuperäiskansojen maailmankuva oli myyttinen

-Alkuperäiskansojen maailmankuva oli myyttinen, koska suurinta osaa alkuperäiskansoista ei tiedetä enempää kuin nimi ja viimeinen vuosikymmen, jos sitäkään. Ihmiset eivät tiedä miten ihmiset tarkalleen elivät, kuinka kaupankäynti meni, mitä tekstit tarkoittivat ja kuinka monta alkuperäiskansaa alueella oikeastaan eli. Alkuperäiskansojen maailmankuvaa muokkasi uskonto, jonka takia heidän maailmankuvansa pystyi olla mitä tahansa, koska uskonnot kuolivat alkuperäiskansojen mukana. Alkuperäiskansojen uskonnoista tiedetään vähän, joten ei voida tutkia kuinka ne olisivat voineet vaikuttaa maailman kuvaan.

22.

1. Miksi espanjalaiset valloittajat kukistivat alkuperäiskulttuurit niin helposti?

-Tilanteet olivat yllättäviä alkuperäiskansoille, espanjalaisilla oli myos tuliaseita ja kulkuvälineitä (esim. hevosia), toisin kuin alkuperäiskansoilla.

1. Millä tavalla eurosentrismi on ilmennyt löytöretkien historiankirjoituksessa?

-Löytöretki termi on itsessään eurosentrinen, koska maat joille eurooppalainen laskeutui oli jo löydetty ja asutettu. Kanssakäymiset alkuperäiskansojen kanssa kuvattiin aina rauhallisiksi eurooppalaisten puolelta, mutta väkivaltaisiksi ja vihaisiksi alkuperäiskansojen puolelta.

1. Mitkä tekijät edesauttoivat Latinalaisen Amerikan itsenäistymistä ja miten siirtomaa-aika näkyy edelleen?

-Alueet olivat todella levottomia, kun valistuksen "vapauden" korostaminen levisi alueelle. Espanjan ja Portugalin voimavarat olivat vähissä, joten heillä ei ollut täyttä kykyä tai miehistöä kukistamaan itsenäistymistä. Siirtomaa-aika näkyy edelleen kielissä, joita Etelä-Amerikan valtioissa puhutaan, ja termissä Latinalainen Amerikka.

# data[].attributes.body
Ihmiset levittäytyivät Amerikkaan viimeisen jääkauden aikana noin 63 000-43 000 eaa ja 33 000-8000 eaa.

Pohjoisessa oli paljon riistaa ja ihmiset levittyivät laajoille alueille.  Etelään vaeltaneet asettuivat Väli -Amerikan alueelle, jossa väestöntiheys oli suurempi kuin muualla

Ensimmäinen korkea kulttuuri olmeekkikulttuuri ja se kukoisti 1500 eaa. – 500 eaa. Se tunnetaan matikan, kirjoitustaidon ja tähtitiedon kehittämisestä

Mayat kukoisti 250 – 900 ja sen tuhoa ei tiedetä

Voimakkain heimoista 1400 luvulla asteekit joilla oli puolen miljoonan kaupunki tenochtitlan

Andien rinteillä kukoisti inkat juuri ennen eurooppalaisten löytöretkeilijöiden saapumista. Inkojen menestys perustui hyvään hallintoon ja sotilaalliseen voimaan.

Mayoilla ja asteekeilla oli syklinen aikakäsitys

Maya- ja asteekkien maailmankuva muokkasi maailmaa

Hallitsijat toimivat siteenä jumalten ja kansan välillä

Väli-Amerikassa keksitty pallopeli liittyi uskontoon ja maailmankuvaan. Ennen pelin alkua suoritettiin uskonnollisia rituaaleja ja uhrattiin ihmisiä.

Perustele väite: Alkuperäiskansojen maailmankuva oli myyttinen s. 147

Uskottiin, että hallitsija on side jumalan ja kansan välillä. Jumalille tehtiin eläin ja ihmis- uhrauksia. Oli tärkeää pitää huoli ajan kulusta, jotta vältytään pahoilta seuraamuksilta

1. Miksi espanjalaiset valloittajat kukistivat alkuperäiskulttuurit niin helposti?

2. V: Espanjalaiset olivat ylivoimaisia tuliasein ja hevosten kanssa. Espanjalaiset toivat mukanaan myös tauteja eikä alkuperäiskansoilla ollut vastustuskykyä tauteja vastaan.

1. Millä tavalla eurosentrismi on ilmennyt löytöretkien historiankirjoituksessa?

V: Löytöretkiä ja historiankirjoituksia on kuvattu eurosentrisellä tavalla eikä löytöretkien vaikutusta alkuperäisasukkaiden asemaan kerrota.

1. Mitkä tekijät edesauttoivat Latinalaisen Amerikan itsenäistymistä ja miten siirtomaa-aika näkyy edelleen?

V: Vapautta korostavat aatteet levisivät myös Latinalaiseen Amerikkaan. Espanja ja Portugali menettivät asemansa 1600-luvulla eivätkä voimavarat rittäneet puolustukseen.

Demokratian heikot perinteet on auttanut diktaattorien valtaan nousua. Kansannousut ja sotilasvallankaappaukset olivat yleisiä

Suuret varallisuus erot ovat lisänneet sosialismin kannatusta

# data[].attributes.body
Kpl 21
1. Kaikissa korkeakulttuureissa on jonkin verran samaa, kuten kaupunkien kasvaminen, töiden eriytyminen, tieteiden kehittyminen ja lisäksi on myös tehty teknisiä innovaatioita ja yhteiskunta on jaettu luokkiin sekä papiston asema on noussut.
2. Tiukka ote näkyi vähäisestä vapaa-ajasta, jota valvottiin tarkasti, ankarasta laista ja vanhoja ihmisiä kunnioitettiin.
3. Maailmankuva oli siinä mielessä myyttinen, että uskonnot olivat yhteiskunnissa erittäin tärkeässä asemassa ja jumalille uhrattiin ja rukoiltiin, jotta heille ei koituisi pahaa onnea tai tuhoa.
4. Kaupunki oli todella hieno ja suuri aikaansa nähden ja sitä kruunasi sen keskellä oleva hallitsijan temppeli.
Kpl 22

1. Konkistadorien helpon voiton mahdollisti hyökkäysten yllättävyys, tuliaseet sekä hevoset.

2. Etnosentrismi näkyy siten, että löytöretkeilijöitä ja heidän tekojaan pidetään jopa sankarillisina niiden verisistä massamurhista ja ihmisten alistamisista huolimatta.

3. Kun Ranska ja britit valtasivat Espanjan saadakseen ja hyötyäkseen heidän kaupankäynnin eikä Portugalin ja Espanjan resurssit ja sotilaat riittäneet hallitsemaan Latinalaista Amerikkaa.

4. Latinalainen Amerikka oli katkonainen ja perinteiset hallitusmuodot lisäsivät sosialismin kannatusta ja siksi valtioista tulikin helposti diktatuureja ja vallankumoukset ja kapinat olivat hyvin yleisiä.

# data[].attributes.body
KPL. 21

1. Ihmiset levittäytyivät Amerikan mantereelle ilmeisesti Aasiasta viimeisen jääkauden aikana kahdessa aallossa noin 63 000–43 000 eaa. ja 33 000–8 000 eaa.

2. Amerikan alkuperäiskulttuurit kehittyivät toisistaan poikkeavaksi, jota selittää mm. maantiede ja ilmasto.

3. Mayakulttuuri syntyi Jukatanin niemimaalle ja kukoisti 250–900, vaikutteita se sai olmeekkikulttuurista.

4. Olmeekkikulttuuri syntyi Meksikon alueella ja kukoisti 1500 eaa. – 500 jaa., se oli ensimmäisiä Amerikan korkeakulttuureita.

5. Atsteekkiheimo tuli pohjoisesta 1200-luvulla ja asettui asumaan Meksikon laaksoon.

6. Andien rinteillä asui inkat (alku 1200-luvulla), joiden kulttuuri oli voimakkaimmillaan juuri ennen eurooppalaisten löytöretkeilijöiden tuloa.

7. Maya- ja atsteekkikulttuureissa uskonto muokkasi ihmisten maailmankuvaa.

8. Hallitsijat toimivat jumalten ja kansan yhdyssiteenä.

9. Suuri osa uskonnollisista toimituksista liittyi sateisiin ja vuodenaikojen vaihteluun, sillä ne olivat tärkeitä maanviljelyn kannalta.

10. Jumalia kunnioitettiin uhraamalla heille eläimiä ja ihmisiä.

Alkuperäiskansojen maailmankuva oli myyttinen: uskonto näkyi kaikessa. Hallitsijat toimivat yhdyssiteenä jumalten ja kansan välillä. Heitä auttoi papisto, joka tulkitsi jumalten tahtoa. Seremonioita, joista suurin osa liittyi vuodenaikojen vaihteluun ja sateisiin, järjestettiin värikkäissä ja koristelluissa temppeleissä, ja uskonnolliset juhlakulkueet olivat yleisiä. Henkiä myös palvottiin. Uhraamisen kuviteltiin auttavan jumalia. Syklisen ajankäsityksen lisäksi tarkka ajan seuraaminen oli tärkeää, sillä uskonnolliset juhlat tuli järjestää juuri ajallaan, jotta vältyttäisiin pahoilta seuraamuksilta.

KPL. 22

1.  Espanjalaisilla valloittajilla oli hevosia, yllätys puolellaan, sekä aseet, joita alkuperäiskansoilla ei ollut, joka helpotti heidän tuhoamistaan.

2. Löytöretkiä kuvataan eurooppalaisten näkökulmasta juuri niin, että eurooppalaiset löysivät nämä kansat ja alueet, eikä ryöstöretkinä kuten Amerikkojen alkuperäiskansojen jälkeläiset ne saattavat nähdä.

3.  Valistuksen vapautta korostaneet aatteet levisivät Latinalaiseen Amerikkaan, ja Yhdysvaltain siirtokuntien itsenäistyminen tarjosi hyvän esimerkin vapauspyrkimyksille. Emämaiden menetettyä suurvalta-asema 1600-luvulla ei niiden sotilaalliset ja taloudelliset voimavarat riittäneet siirtomaiden puolustamiseen.

Demokratian saaminen ollut vaikeaa ja diktaattoreita noussut paljon valtaan. Korruptio on runsasta. Yhteiskuntaryhmien suuret varallisuuserot lisäsivät sosialismin kannatusta. Ulkomaat myös ovat käyttäneet hyväksi eteläisiä maita ja hankkineet raaka-aineensa halvalla sieltä.

# data[].attributes.body
1. Ihmiset levittäytyivät Amerikan mantereelle Aasiasta viimeisen jääkauden aikana kahdessa aallossa. Noin 63 000–43 000 eaa. ja 33 000–8 000 eaa.

2. Uudet arkeologiset löydöt muuttavat perinteistä käsitystä. Kaliforniasta on löytynyt luujäänteitä, joiden iäksi on arvioitu yli 100 000 vuotta.

3.  Pohjoisessa oli paljon riistaa ja ihmiset saattoivat levittäytyä suurille tasangoille. Etelään vaeltaneet heimot pakkautuivat kapealle Väli-Amerikan alueelle, jossa väestöntiheys oli suurempi kuin muualla.

4. Varhaisimmat merkit maanviljelystä ovat noin 9 000 vuoden takaa nykyisen Perun ja Meksikon alueilta.

5. Ensimmäiset korkeakulttuurit syntyivät, kun maanviljelyn myötä asutus muuttui kiinteäksi ja väkiluku kasvoi. Kaupungit kasvoivat, ammatit eriytyivät ja tieteet kehittyivät. Lisäksi tehtiin teknisiä innovaatioita, yhteiskunta jakaantui eri luokkiin ja papisto nousi keskeiseen asemaan.

6. Amerikan ensimmäisiä korkeakulttuureja oli nykyisen Meksikon alueella syntynyt olmeekkikulttuuri, jonka kukoistuskausi oli 1500 eaa. – 500 jaa. Jukatanin niemimaalle syntyneen mayakulttuurin kukoistuskausi oli puolestaan vuosina 250–900. Pohjoisesta tullut atsteekkiheimo asettui ilmeisesti 1200-luvulla asumaan Meksikon laaksoon. Andien rinteillä asuneiden inkojen kulttuuri oli voimakkaimmillaan juuri ennen eurooppalaisten löytöretkeilijöiden saapumista.

7. Inkakulttuurin menestys pohjautui ennen kaikkea hyvään hallintoon ja sotilaalliseen voimaan. Talous perustui tehokkaaseen maatalouteen. Lisäksi vuoristossa kasvatettiin laamoja ja alpakoita ja rannikolla kalastettiin. Maa oli valtion omistuksessa, ja jokainen talonpoika sai oman maapalan viljeltäväkseen.

8. Maya- ja atsteekkikulttuureissa uskonto muokkasi ihmisten maailmankuvaa. Hallitsijat toimivat yhdyssiteenä jumalten ja kansan välillä. Tässä auttoi papisto, joka tulkitsi jumalten tahtoa. Jumalia kunnioitettiin uhraamalla heille eläimiä ja ihmisiä. Mayakulttuurissa uskonnolliset seremoniat olivat alkuun hengellisiä, mutta ihmisuhrit ja sodanjumalan palvontamenot yleistyivät vähitellen.

9. Sekä mayoilla että atsteekeilla oli syklinen aikakäsitys, jonka mukaan aika etenee tietyissä jaksoissa.

10.Mayat kehittivät tähtitiedettä, ajanlaskua ja kalenteria. Kuten monissa muissakin kulttuureissa, papisto hallitsi tietoa ja käytti sitä valtansa välineenä.

Perustele väite: Alkuperäiskansojen maailmankuva oli myyttinen
Heidän uskontonsa muokkasi ihmisten maailmankuvaa. Hallitsijat olivat jumalten ja ihmisten välillä yhdyssiteenä. Monet uskonnolliset toimitukset liittyivät sateisiin ja vuodenaikoihin, koska maanviljely oli tärkeimmässä osassa kulttuuria ja yhteiskuntaa sen takia, että kaikki saivat elantonsa maasta ja maata pidettiin pyhänä.

1. Miksi espanjalaiset valloittajat kukistivat alkuperäiskulttuurit niin helposti?

Tilanteen yllättävyys, tuliaseet ja hevoset takasivat espanjalaisille voiton. Hallitsijan joutuminen espanjalaisten vangiksi heikensi yhteishenkeä ja vastarintaa. Kulttuurin tuhoutumista edistivät eurooppalaisten mukanaan tuomat taudit, joille alkuperäisväestö ei ollut vastustuskykyinen. Lisäksi monet atsteekki- tai inkavaltakunnan alaisuudessa eläneet heimot olivat valmiita kääntymään alueensa vallanpitäjiä vastaan ja taistelemaan espanjalaisten rinnalla.

2. Millä tavalla eurosentrismi on ilmennyt löytöretkien historiankirjoituksessa?

Voittajien asenteet heijastuivat eurosentrisenä historiankirjoituksena. Eurooppalaiset kuvasivat löytöretkeilijöitä aikansa etevimpinä merenkävijöinä ja suurmiehinä. Löytöretkien vaikutuksista alkuperäiskulttuurien asemaan ei kerrottu.

3. Mitkä tekijät edesauttoivat Latinalaisen Amerikan itsenäistymistä ja miten siirtomaa-aika näkyy edelleen?

Espanjan siirtomaissa oli lukuisia epäkohtia, vaikka vaurastuminen 1700-luvulla hillitsi levottomuuksia. Kauppaa hallittiin merkantilistisen talouspolitiikan keinoin. Hallinto ja kaikki tärkeimmät virat oli varattu espanjalaissyntyisille. Valistuksen vapautta korostaneet aatteet levisivät myös Latinalaiseen Amerikkaan. Espanja ja Portugali olivat menettäneet suurvalta-asemansa jo 1600-luvulla, eivätkä niiden sotilaalliset ja taloudelliset voimavarat riittäneet valtameren takaisten alueiden puolustamiseen.

Suurtilanomistajat säilyttivät valtansa maataloudessa. Ulkomaiset, pääosin yhdysvaltalaiset ja brittiläiset yritykset saivat haltuunsa alueen merkittävät raaka-ainevarat. Uudet suurvallat vaikuttivat Latinalaisen Amerikan itsenäisiin valtioihin talouden keinoin. Levottomat olot ja demokratian heikot perinteet helpottivat diktatuurien valtaannousua. Tyypillistä oli, että valta siirtyi vahvoille johtajille, caudilloille, jotka nousivat diktaattoreiksi. Yhteiskuntaryhmien suuret varallisuuserot, sotilasdiktatuurit ja demokratian puute lisäsivät sosialismin kannatusta. Vallankumouksien myötä ulkomaisia yrityksiä kansallistettiin eli otettiin valtion haltuun. Toisen maailmansodan jälkeen suurvaltojen välinen valtataistelu heijastui Latinalaisen Amerikan tapahtumiin.

# data[].attributes.headline
Tyhmä kysymys. Miksi ei muka saisi. Sama kysymys kristinuskosta olisi absurdi.

# data[].attributes.subject
Tyhmä kysymys. Miksi ei muka saisi. Sama kysymys kristinuskosta olisi absurdi.

# data[].attributes.body
-pilakuvat voivat olla loukkaavia
-vahvistavat stereotypioita sekä antavat virheellisen kuvan uskonnosta
+sananvapaus

# data[].attributes.body
Jokaisella on oikeus ilmaista oma mielipiteensä ja jos henkilö on vain saanut tietynlaisen kuvan muslimeista, saa se myös vapaasti sen julkisesti ilmaista.

# data[].attributes.body
Puolesta:
Sananvapaus on yksi tärkeimmistä arvoistamme. Meillä kuuluu olla oikeus julkaista sellaista sisältöä mitä haluamme. Koraanissa kielletään jumalan kuvaaminen, mutta profeettojen kuvaamista ei ole kielletty. Mikään laki ei kiellä kuvan julkaisemista

# data[].attributes.body
Puolesta
-Sananvapaus
-Mikään laki ei kiellä kuvan julkaisemista

Vastaan
-Loukkaa muslimeja
-Syllistää koko islamin vähemmistön terrorismista
-Voimistetaan islamiin liitettyjä negatiivisia ennakkoluuloja

# data[].attributes.body
Vastaan: Muhammedin pilakuvia ei tulisi julkaista, sillä ei ole mitään syytä loukata muslimeja sillä tavalla. Tulisi kunnioittaa muslimeiden arvoja ja asenteita, eikä pilkata heidän profeettaansa.

Puolesta: Pilakuvat saa julkaista, sillä sananvapaus on jokaisella. Pilakuvat löytyvät netistäkin helposti, joten miksi niitä ei voisi julkaista lehdessä. Uskonnollisia johtajia saa pilkata, joten kuvien julkaiseminen ei ole väärin.

# data[].attributes.body
Vastaan:
- Muslimeja on länsimaissa yhä enemmän, jonka takia täytyy myös kunnioittaa heitä ja heidän arvojaan.
- kuvat loukkaavat muslimien uskontoa
- Pilkkaaminen ei ole osa sananvapautta.

Puolesta:
- Sananvapaus
- Pilakuvia samasta aiheesta on julkaistu aikaisemminkin

# data[].attributes.body
Julkaisemisen puolesta:

- Esimerkillämme puolustamme länsimaista sananvapautta ja oikeutta julkaista tälläisia juttuja
- Pilakuvia aiheesta on ollut aikaisemminkin

Julkaisemista vastaan:

- Julkaisemisesta voi tulla seuraamuksia, lehden työntekijöitä voidaan uhkailla ja he voivat jopa joutua väkivallan kohteiksi
- Miksi suututtaisimme vapaaehtoisesti jonkun ryhmän mihin kuuluu mahdollisisesti terroristeja

# data[].attributes.body
puolesta:
-taide on luonteeltaan usein kontroversiaalista ja mielipiteitä jakavaa
-sananvapaus
-jos uskontoa ei saa kritisoida se voi johtaa vallan väärinkäyttöön
-pilakuvat löytyy helposti netistä ja muutkin ovat julkaisseet niitä

vastaan:
-meidän ei pitäisi julkaista mitään jos tiedämme sen loukkaavan muita
-kuvat yhdistivät Muhammedin terrorismiin joka voi johtaa muslimeja kohtaan tehtävään syrjintään ja jopa väkivaltaan
-lehden toimittajat voivat joutua väkivallan kohteeksi
-suomessa ei ole täydellistä sananvapautta
-islamissa ihmisten kuvaaminen on kielletty ja Muhammed varsinkin on pyhä henkilö jota ei saa kuvata ja tätä tulisi kunnioittaa

# data[].attributes.body
Vastaan:
Loukkaa muslimeja.
Aiheuttaa turhia konflikteja ja jopa hengenvaaraa.

Puoleen:
Sananvapaus.
Ei tarvitse alistua pienen radikaalin muslimiväestön osalle.

# data[].attributes.body
Puolesta: sanavapaus ja oikeus kritisoida asioita ovat tärkeä osa länsimaista sananvapautta. Eurooppalaisten ei tule taipua pienen vähemmistön mielipiteeseen
Vastaan: Pilakuva kasvattaa negatiivisia ennakkoluuloja ja yleistää koko islamilaisen maailman osaksi terrorismia

# data[].attributes.body
Vastaan:
-Kuvat loukkaavat muslimien uskontoa ja kulttuurinsäädöksiä (taiteessa ei saa olla eläviä olentoja).
-Kuvien huonon maineen takia, niiden jakaminen ei luo hyvää ilmapiiriä tai kuvaa jakajasta.
-Kuvien jakaminen jatkaa huonon maineen luomista uskonnosta.

Puolesta:
-Taide kuuluu sananvapauteen.
-Kuvat tehtiin maassa, jossa kuvien teko ei ollut kiellettyä.
-Kuvien tekijä ei itse ole muslimi, joten ei rikkonut mitään uskontoon perustuvia säädöksiä.

# data[].attributes.body
Islaminuskoon ja kulttuuriin liitetään hyvin paljon negatiivisia ennakkoluuloja ja tuollaiset pilakuvat vain lisäävät ja voimistavat niitä.

Loukkaa muslimeja, sillä profeetta Muhammed on heille hyvin pyhä "henkilö".

Toisaalta tuollaisten pilakuvien tekeminen ei ole mitenkään laitonta tai rajoitettua. Eikä niitä varmaan tarkoituksellisesti ole tehty muslimien loukkaamista varten.

# data[].attributes.body
Vastaan: Pilkakuvien julkaiseminen vain pahentaisia tilannetta ja mahdollisesti lisäisi niiden suosiota.

Puolesta: Pilakuvien julkaiseminen ei rikkoisi mitään sääntöäja kuuluu sananvapauteen.

# data[].attributes.body
Puolesta
Ihmisillä on oikeus sananvapauteen ja asioitten kirtisointin

Vastaan
Loukaavaa muslimeita kohtaan.

# data[].attributes.body
Vastaan: loukkaa muslimeja
Puolesta: sananvapaus, pilakuvien tekeminen ei ole laitonta

# data[].attributes.body
Pilakuvat loukkaavat muslimien kulttuuria ja uskontoa

Pilakuvat on tehty maassa, jossa sellainen ei ole kielettyä ja tekijä ei ole muslimi

# data[].attributes.body
- Teetä tuotiin Kiinasta, kahvia Afrikasta ja kaakaota Amerikasta
- Aluksi juomat vain rikkaiden ylellisyystuotteita
- orjia käytettiin tuotteiden valmistuksessa
- Atlantin kolmiokauppa todellisuudessa neliökauppa: ulottui Aasiaan asti
- Intian kauppakomppania toi oopiumia Intiasta Kiinaan

# data[].attributes.body
1. Kiinasta tuli tee, Kaakao Amerikasta ja Kahvi Afrikasta.
2. Oopiumsodat alkoivat koska britit halusivat teetä mutta rahaa ei ollut siksi ruvettiin vaihtamaan oopiumia teehen.
3. Orjia vietiin afrikasta Amerikkaan töihin plantaaseille. Heidän olonsa olivat kurjat.
4. Alkujaan kahvi, tee ja kaakao olivat ylellisyystuotteita.

# data[].attributes.body
1. Britit vaihtoivat kiinassa oopiumia teelehtiin, sillä heidän rahavarantonsa olivat huvenneet
2. Kahvi tuli eurooppaan Turkista, jonne se saapui alunperin afrikasta
3. Tee, Kaakao ja Kahvi olivat aluksi ylimistön juomia
4. Orjia käytettiin kahvin ja sokerin tuottamisessa
5. Kaakao tuotiin eteläamerikasta espanjalaisten ja portugalilaisten toimesta

# data[].attributes.body
Tee tuli Kiinasta, kahvi Afrikasta ja kaakao Amerikasta.
Kiinan teen myynti rappeutui kun Intiassa alettiin valmistamaan teetä.
Britit voittivat ooppiumisodan ja kiina joutui avautumaan

# data[].attributes.body
- Britit toivat teetä Kiiinasta, siirtomaa-aikana teetä tuotiin Intiasta
- Kun briteiltä loppui rahavarat teekaupassa, he alkoivat viedä oopiumia Kiinaan rahanvastikkeena
- Tee, kahvi ja kaakao olivat aluksi vain rikkaiden juomia
- Kahvi tuli Afrikasta
- Kaakao Amerikasta
- Orjia vaihdettiin Kiinasta tuotuihin tavaroihin
- Bostonin teekutsut - protesti brittejä vastaan

# data[].attributes.body
1. Iso-britannia osti kiinasta teekukan lehtiä.
2. Britannia rahoitti teekauppaansa Kiinassa ooppiumin avulla.
3. Kahvi ja tee olivat ylimystön juomia, mutta sen yleistyttyä maassa, juomaa sai tavallisetkin ihmiset
4. Orjia vietiin paljon Afrikasta Amerikkaan
5. Bostonin teekutsut olivat bostonin asukkaiden vuonna 1773 lopussa esittämä poliittinen protesti teen veroista brittihallintoa vastaan. Se on tärkeimpiä Yhdysvaltojen sisäisitä tapahtumista, mikä liittyy maan perustamiseen.

# data[].attributes.body
sakari
-
Kahvia saatiin ottomaaneilta, ja kaakaopapuja saatiin etelä amerikasta. Ooppiumin avulla sodittiin oikeudet jolla saatiin pääsy kiinan tee apajille.

# data[].attributes.body
1. Tee tuli Kiinasta ja se siirtyi eurooppalaisten käsiin, kun eurooppalaiset myivät kiinalle oopiumia teetä vastaan.
2. Kahvi tuli alun perin Afrikasta ja sitä saatiin Eurooppaan turkkilaisten mukana.
3. Kaakao tuli Etelä- ja Keski Amerikasta espanjalaisten ja portugalilaisten mukana.
4. Kiinasta tuotiin tuotteita orjia vastaan, joita lähetettiin plantaaseille.
5. Aluksi tee, kaakao ja kahvi oli ylimmän luokan juomia.

# data[].attributes.body
- Teetä, kahvia ja kaakaota rikkaille eurooppalaisille
- Orjia käytettiin tuotannossa
-  Britit vaihtovat ooppiumia teehen kiinassa
- Kahvia Afrikasta
- Teetä Kiinasta

# data[].attributes.body
-Bostonin teekutsut (1773, Massachusetts) oli protesti brittiläisiä vastaan, jotka vaativat liikaa veroja teestä.
- Britit voittivat oopiumsodat kiinalaisia vastaan
- Aluksi kahvi ja tee olivat vain ylimistön juomaa, mutta myöhemmin sitä alettiin juomaan koko kansan keskuudessa
- Afrikasta vietiin kaiken kaikkiaan yli 12 miljoonaa orjaa Amerikkaan

# data[].attributes.body
1. kaakao ja kahvi olivat aluksi eliitin ylellisyystuotteita
2. britit toivat teetä Kiinasta
3. kahvi tuli eurooppaan afrikasta turkin kautta
4. orjia vietiin afrikasta amerikkaan töihin plantaaseille
5. britit alkoivat tuoda oopimumia kiinaan rahoittaakseen teekauppaa

# data[].attributes.body
1. Britit ostivat Kiinasta tee-lehtiä, myöhemmin Intiasta tuotiin teetä siirtomaa-aikana
2. Kahvia Afrikasta Eurooppaan
3. Kaakao Amerikasta Eurooppaan
4. Kahvia ja sokeria plantaaseilla orjatyönä
5. Oopiumsodat alkoivat koska briteillä ei ollut rahaa ja haluttiin vaihtaa oopiumia teehen

# data[].attributes.body
1. Atlantin kolmiokaupassa myös neljäs vaihe, jossa Kiinasta tuotiin tavaroita ja ne vaihdettiin orjiin Afrikassa.
2. Kahvi tuli Afrikasta ottomaanien kautta Eurooppaan.
3. Brittien rahavarat hupenivat teekaupassa, minkä takia oopiumia ruvettiin viemään Kiinaan rahan korvikkeena.
4. 1830-40 luvuilla huumekauppa rahoitti Itä-Intian kauppakomppanian toiminnan.
5. Kahvi, tee ja kaakao ylellisyystuotteita 1700 luvun Euroopassa ja rikkaat maalauttivat omakuviaan näiden juomien äärellä.

# data[].attributes.body
Globaalin maailmantalouden synty

# data[].attributes.body
1. Saamelaiset ovat Euroopan unionin alueella ainoa alkuperäiskansa.
2. Suomessa puhutaan koltansaamea, inarinsaamea ja pohjoisssaamea.
3. Saamelaisten kansallispäivä on 6.2
4. Saamelaisia on 60 000-100 000 joista 10 000 asuu Suomen rajojen sisällä.
5. Saamelaiskeräjät perustetiin 1966. Se on hallintoelin, joka koskee ssaamelaisten kieltä ja kulttuuria

# data[].attributes.body
1. Saamelaiset ovat Euroopan unionin alueen ainoa alkuperäiskansa
2. Saamelaisia on noin 60 000–100 000
3. Saamelaisilla on oma kulttuuri ja identiteetti sekä omat kielensä.
4. Suomessa puhutaan inarinsaamea, koltansaamea ja pohjoissaamea
5. Suomen valtion rajojen sisäpuolella saamelaisia asuu noin 10 000

# data[].attributes.body
1. Saamelaiset ovat Euroopan unionin ainut alkuperäiskansa
2. Saamelaisia on noin 60 000-100 000, Suomen alueella heitä asuu n. 10 000
3. Saamelaisten kansallispäivää vietetään 6.2
4. Saamelaisilla omat kielensä, Suomessa puhutaan inarinsaamea, koltansaamea ja pohjoissaamea
5. Vuonna 1996 perustettiin Suomen Saamelaiskäräjät, joka on saamelaisten kieltä ja kulttuuria koskeva itsehallintoelin

# data[].attributes.body
1. Saamelaisia asuu Norjan, Ruotsin, Suomen ja Venäjän alueella. Näillä alueilla puhutaan 9-10 eri Saamen kieltä.
2. Helsingin seudulla asuu myös paljon saamelaisia Pohjois-Suomen lisäksi.
3. Saamelaisten kanssallispäivää vietetään 6.2. Silloin juhlitaan, syödään ja kunnioitetaan saamelaisten kulttuuria.
4. Saamelaisilla on oma kulttuuri, omia elinkeinoja sekä omat kielensä.
5. Saamelaiskäräjät perustettiin vuonna 1966. Se on hallintoelin, joka koskee saamelaisten kieltä ja kulttuuria.

# data[].attributes.body
1. Saameelaiset ovat EU:n ainoa alkuperäiskansa
2. Saamelaisten kansallispäivä on 6.2
3. Saamelaisilla on yhteensä 9-10 kieltä eri murteineen, joista kolmea puhutaan Suomessa.
4. Saamelaisia on yhteensä n. 60 000-100 000, joista Suomessa asuu n. 10 000
5. Suomi tunnusti Saamelaisten itsenäisyyden vuonna 1995.

# data[].attributes.body
1.  Saamelaiset ovat Euroopan unionin ainoa alkuperäiskansa.
2. He asuvat Norjan, Ruotsin, Suomen ja Venäjän alueellla.
3.Saamelaisten kansallispäivää vietetään 6.2. rajat ylittävän pohjoismaisen yhteistyön kunniaksi.
4. Suomessa puhutaan inarinsaamea, koltansaamea ja pohoissaamea.
5. Suomen Saamelaiskäräjät on vuonna 1996 perustettu saamelaisten kieltä- ja kulttuuria koskeva itsehallintoelin, jonka tehtävänä on toteuttaa sille perustuslaissa säädettyjä tehtäviä.

# data[].attributes.body
1. Euroopan unionin ainoa alkuperäiskansa
2. Asuvat Norjan, Ruotsin, Suomen ja Venäjän alueella
3. Saamenkielet eivät noudata valtion rajoja, vaan niitä puhutaan monesti useammassa valtiossa.
4. saamelaisten kielen- ja kulttuurin koskeva itsehallintoelimen tehtävä on  toteuttaa saamelaista kulttuuri-itsehallintoa sekä turvata saamelaisen alkuperäiskansakulttuurin säilymistä ja kehittymistä.
5. Saamelaisia on noin 60 000–100 000

# data[].attributes.body
1. Saamelaiset ovat Euroopan unionin alueella ainoa alkuperäiskansa
2. Saamelaisia on n. 60 000-100 000 ja Suomen rajojen sisäpuolella n. 10 000
3. Saamenmaa eli Sápmi sijaitsee Suomen, Norjan, Venäjän ja Ruotsin valtioiden alueella
4. Saamenkieliä on 9/10, joista Suomessa puhutaan kolmea: inarinsaamea  koltansaamea ja pohjoissaamea
5. Suomen alueen saamelaisista suurin osa asuu saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella

# data[].attributes.body
1) Ainoa alkuperäsikansa EU-alueella.
2) Saamelaisia on Norjan, Ruotsin, Suomen, sekä Venäjän alueella. Aluetta kutsutaan Saamenmaaksi.
3) Elsa Laula kokosi saamelaiset ja ajoi heidän oikeuksiaan.
4) Heitä on yhteensä 60 000- 100 000, joista 10 000 asuu Suomen valtion rajojen sisäpuolella.
5) Suomi on tunnustanut saamelaiset alkuperäiskansaksi ensimmäisen kerran vuoden 1995 perustuslaissa.

# data[].attributes.body
1. Saamelaiset ovat ainoa alkuperäiskansa EU:n alueella
2. Saamelaisilla on oma kulttuuri ja omat kielensä
3. Saamelaiskäräjät ovat saamelaisten kieltä ja kulttuuria koskeva itsehallintoelin
4. Saamelaisia on n. 60 000-100 000
5. Saamelaisten kansallispäivä on 6.2.

# data[].attributes.body
5 asiaa saamelaisista
1. Suomen valtion rajojen sisällä asuu noin 10 000 saamelaista
2. Suomessa puhutaan inarinsaamea, koltansaamea ja pohjoissaamea
3. Saamelaiset ovat Euroopan unionin ainoa alkuperäiskansa
4. Saamelaisilla on 9 tai 10 kieltä riippuen lasketaanko akkalansaamen sammuneen
5. Saamelaisten kansallispäivä on 6.2

# data[].attributes.body
1. Saamelaiset ovat Euroopan unionin ainoa alkuperäiskansa.
2. Asuinalue on Suomen, Norjan, Ruotsin ja Venäjän alueella, aluetta kutsutaan Saamenmaaksi.
3. Kansallispäivä 6.2.
4. Omat kielet, kuten pohjoissaame ja eteläsaame.
5. Suomessa puhutaan inarinsaamea, koltansaamea ja pohjoissaamea.

# data[].attributes.body
- Saamelaisia on Suomessa noin 10 000
- Saamelaisten kansallispäivä on 6.2.
- Saamelaisten puku kertoo miltä alueelta ja mistä suvusta saamelainen tulee
- Saamelaiset ovat Euroopan unionin alueen ainoa alkuperäiskansa
- Suomessa puhutaan inarinsaamea, koltansaamea ja pohjoissaamea

# data[].attributes.body
1. saamelaiset ovat euroopan ainoa alkuperäiskansa
2. saamalaisia on yhteensä n. 60 000-100 000
3. suomessa puhutaan kolmea saamen kieltä
4. suomessa saamelaisia on n. 10 000
5. saamelaisten kansallispäivää vietetään 6.2.

# data[].attributes.body
1. Saamelaisilla on useampi oma kieli.
2. Saamelaiset ovat Euroopan Unionin ainoa alkuperäiskansa.
3. Saamelaisia asuu Suomessa n. 10 000.
4. Saamelaisia asuu Norjan, Ruotsin, Suomen ja Venäjän alueilla.
5. Saamelaisten kansallispäivä on 6.2.

# data[].attributes.body
1. Saamelaiset ovat Euroopan unionin alueen ainoa alkuperäiskansa.
2. Saamelaisia on noin 60 000-100 000.
3. Suomen rajojen sisäpuolella asuu noin 10 000 saamelaista.
4. He asuvat Norjan, Ruotsin, Suomen ja Venäjän alueella.
5. Saamelaisilla on yhteensä 9 tai 10 kieltä. Suomessa puhutaan inarinsaamea, koltansaamea ja pohjoissaamea.

# data[].attributes.body
Saamelaiset ovat Euroopan unionin alueen ainoa alkuperäiskansa. 6.2. on heidän kansallispäivä. Saamelaisia on noin 60 000 - 100 000. Suomen valtion rajojen sisäpuolella heistä asuu noin 10 000. Saamelaisilla on oma kulttuuri ja identiteetti sekä omat kielensä.

# data[].attributes.body
1 Saamelaiset ovat Euroopan ainoa alkuperäiskansa.
2 Saamelaisia asuu Suomessa, Norjassa, Ruotsissa ja Venäjällä.
3 Saamelaisten kansallispäivä on 6.2.
4 Suomessa on noin 10000 Saamelaista
5 Saamelaisia on yhteensä noin 60 000-100 000.

# data[].attributes.body
viisi asiaa mitä on hyvä tietää saamelaisista

# data[].attributes.body
1. koska he olivat puoliverisiä
2. Heidät riistettiin vanhemmiltaan, kohdeltiin huonosti, riistettiin oma kulttuuri.
3. Valkoisen miehen taakka näkyy siten kun heidän tavoite oli puhdistaa aboriginaalit ja sovittaa heidät valkoiseen kulttuuriin.
4. Osasivat selviytyä luonnossa mm. tehdä nuotion.

# data[].attributes.body
1. Kuinka näkyvä puoliverisen "valkoinen puoli" on.

2. Lapsia kaapataan perheiltään, eristetään pois omasta kulttuuristaan ja pakotetaan toiseen.

3. Brittiläiset pyrkivät tekemään aboroginaaleista puoliverisistä "valkoisen kulttuurin" tapaisia ja uskoivat sen olevan heidän auttamista.

4. Tytöt kykenevät toimimaan aavikossa kunnolla.

# data[].attributes.body
1. Vanhempien perusteella siksi, että he olivat puoliverisiä.
2. Lapset vietiin perheiltään, huono kohtelu ja henkinen ja fyysinen väkivalta heitä kohtaan.
3. Aboriginaalien lapsista pyrittiin tekemään mahdollisimman valkosia ja kouluttaa ja kaasvattaa heidät brittiläisten tapojen mukaisesti.
4. Oma kieli ja selviytymistaidot luonnossa

# data[].attributes.body
1.Aboriginaalivaltuutettu määrää huostaanoton, jos lapsi on puoliverinen. Näin lapsesta kasvatetaan/koulutetaan "valkoinen".
2. Heidän lapsiaan vietiin, heitä ei koskenut samat lait kuin uudisasukkaita ja väkivallan käyttö heitä kohtaan oli yleistä ja sallittua.
3. Uudisasukkaat pitivät tehtävänään sivistyttää ja kouluttaa aboriginaalilapsia. Moore Riverin ns. sisäoppilaitos aboriginaalilapsille osoittaa, että heitä varten perustettiin tuollaisia laitoksia, jossa valkoiset pyrkivät tekemään heistä kaltaisiaan.
4. He puhuivat omaa kieltään.

# data[].attributes.body
1.  Perusteena oli se, että lapset olivat puoliverisiä.

2. Nuoria tyttöjä vietiin pois perheiden luota ja heitä muun muassa pahoinpideltiin. Heitä käskettiin unohtamaan oman kulttuurin tavat (esimerkiksi kieli ja uskonto).

3. "Valkoisen miehen taakka" näkyi siten, että heidän täytyi kouluttaa ja sivistää alkuperäisväestöä ja "jalostaa" heitä siten, että heistä tulisi sopivia valkoisten joukkoon.

4. Kyky tehdä esimerkiksi nuotio ja selvitä muutenkin luonnossa.

# data[].attributes.body
1. Millä perusteella Austaralian hallituksen nimittämä aboriginaalivaltuutettu määrää huostaanoton?

V: Hän määrittää huostaanoton lapsen "puhtaudella" eli ihon värillä.

2. Millä perusteilla aboriginaalien kohtelu oli epäinhimillistä?
V: Heidän mielipiteistään ei välitetty ja heitä kohdeltiin kuin omaisuutena. Heidän kieltään ei saanut puhua ja heidän uskonsa kiellettiin.

3. Miten ajatus ”valkoisen miehen taakasta” näkyy elokuvassa?
V: Valkoisen miehen taakka näkyy elokuvassa ajatustapana ja toimintana. Valkoiset pitivät tehtävänään opettaa alkeellisille puoliverisille länsimaista kulttuuria ja sivistystä.

4. Mitä oman kulttuurin tapoja tai taitoja pakenevilla tytöillä on?
V: Kieli, selviytymis- ja erätaidot.

# data[].attributes.body
1. sen perusteella, että lapsi on ns. "puoliverinen" eli puoliksii valkoinen puoliksi aboriginaali
2. Lapset vietiin perheiltään, heillä ei ollut päätäntävaltaa omasta elämästään eikä oikeuksia, heitä kohdeltiin huonosti ja heiltä yritettiin viedä oma kulttuuri ja kieli, heitä pahoinpideltiin fyysisesti jos he eivät käyttäytyneet toivotulla tavalla
3. He yrittivät tehdä lapsista mahdollisimman valkoisia ja näin "pelastaa" nämä, he yrittivät kouluttaa lapset pois omasta kulttuuristaan valkoisten kulttuuriin
4. Heillä oli kielensä ja he osasivat selvitä luonnossa, tehdä nuotion ja metsästää

# data[].attributes.body
1. Aboriginaalilapset piti sulauttaa valkoiseen kulttuuriin.
2. Lapset vietiin pakolla, väkivalta, oman kulttuurin kieltäminen
3. Alkuperäisasukkaat pakotettiin leireille, missä heille pyrittiin opettamaan länsimaalaista kulttuuria.
4. Oma kieli, osasivat selviytyä luonnossa

# data[].attributes.body
1. Huostaanotetut olivat puoliverisiä.
2. Heitä kohdeltiin huonosti, eikä annettu itse päättää mistään.
3. Valkoiset ajattelivat, että on heidän tehtävänsä tehdä puoliverisistä valkoisia.
4. He osasivat selviytyä erämaassa.

# data[].attributes.body
1. Koska he olivat puoliverisiä ja heidät haluttiin sulauttaa valkoisten kulttuuriin
2. Heidät vietiin pois vanhemmiltaan vain ja heiltä kiellettiin kokonaan oma kulttuuri
3. He pitivät omana tehtävänään sivistää ja tehdä heistä sopivia valkoisten kulttuuriin
4. Metsästys ja keräily

# data[].attributes.body
1) Hänen tuli huostaanottaa kaikki puoliveriset lapset.
2) Lapset vietiin vanhemmiltaan ja lapsia pahoinpideltiin. Lisäksi britit kohtelivat alkuasukkaita alempiarvoisina ihmisinä.
3) Britit kokivat, että heidän tulee kouluttaa alkuasukkaita, sekä saada väestöstä pelkästään valkoihoisia.
4) He osasivat tehdä nuotion, sekä selviytyä erämaassa.

# data[].attributes.body
1. Perusteluna oli aboriginaalilapsien assimiloittaminen valkoiseen kulttuuriin. Tuli siis huostaanottaa puoliveriset pois sulautettavaksi valkoiseen väestöön.
2. Lapset riistettiin vanhemiltaan vasten tahtoaan. Heiltä riistettiin kulttuuri, kieli ja tavat.
3. Aboriginaaleja pidettiin tyhmempinä kuin valkoisia, ja ihon värillä ja sävyllä oli jonkin näköinen vaikutus ihmisen arvoon. Joten heitä yritettiin sivistää ja "jalostaa" vaaleamman sävyisiksi, ja kouluttaa heidän kulttuurinsa ja tapansa pois.
4. Kieli, luonnontuntemus ja osaaminen selviytyä siellä.
5.

# data[].attributes.body
1. koska he olivat osittain valkoisia ja osittain aboriginaaleja
2. lapsia vietiin heidän vanhemmiltaan
3. valkoiset ajattelivat, että heidän tuli kouluttaa aboriginaalilapset valkoisten kulttuuriin ja sivistää heitä
4. metsästäminen

# data[].attributes.body
1. Koska he olivat puoliverisiä ja heidät haluttiin sulauttaa valkoiseen kulttuuriin
2. Lapset vietiin vanhemmiltaan voimakeinoin
3. Koettiin että valkoisella oli velvollisuus auttaa aborginaaleja.
4. Heillä oli oma kielensä. He osasivat selviytyä luonnossa ja he osasivat metsästää.

# data[].attributes.body
1. Koska he olivat puoliverisiä.
2. Heitä varastettiin perheiltään, heiltä kiellettiin oma kieli ja uskonto.
3. Valkoiset pitivät sen omana asianaan puhdistaa tummaihoiset ja tehdä heistä enemmän valkoiseen kulttuuriin sopivia.
4. Metsästäminen/keräily, jälkien seuraaminen ja kulttuurin kieli.

# data[].attributes.body
1. Kuinka "puhdas" lapsen perimä oli
2. Lapset ryövättiin vanhemmiltaan ja heitä pahoinpideltiin.
3. Valkoiset pyrkivät sivistämään alkuperäisväestöä ja kasvattamaan heistä viisaampia.
4. metsästys.

# data[].attributes.body
1. Lasten puoliverisyydellä.
2. Lapsia varastettiin ja pahoinpideltiin
3. Valkoiset yrittivät sivistää alkuperäisväestöä
4. He osasivat kulkea erämaassa.

# data[].attributes.body
1. Vanhempien/ihonvärin perusteella.
2. Heidät varastettiin perheiltään ja kiellettiin omat tavat, kuten kieli ja uskonto.
3. Valkoisten mielestä oli heidän tehtävänsä tehdä tummaihoisista valkoiseen yhteiskuntaan sopivia.
4. Metsästys/keräily
Saamelaiset:
1. Saamelaiset ovat ainoa alkuperäiskansa EU:n alueella.
2. Saamenkieliä on 9-10 riippuen laskutavasta.
3. Pohjoissaame on puhutuin saamelaiskieli.
4. 6.2 vietetään Saamelaisten kansallispäivää.
5. Saamelaisilla on oma itsehallintoelin, Saamelaiskäräjät.

# data[].attributes.body
1. Huostaan otettiin puoliveriset lapset
2. Heidät vietiin perheiltään, oma uskonto sekä kieli kiellettiin
3. Valkoiset kokivat tehtäväkseen tehdä tummaihoisista enemmän valkoiseen kulttuuriin sopivia.
4. Metsästys/keräily

# data[].attributes.body
1. Koska lapset olivat puoliverisiä.
2. Lapsia varastettiin perheiltään ja he eivät saaneet puhua omalla omalla kielellä.
3.  britit pitivät omana tehtävänään kouluttaa aboriginaaleja.

4. osasivat selviytyä luonnossa

# data[].attributes.body
1. Nainen epäili hygieniaa ravintolassa.
2. Köyhiksi
3. Läntinen ihminen kuvataan ennakkoluuloiseksi
4. Uskonnolliseksi, kovaäänisiä ja perhekeskeisiä.
5. Kulttuuri shokkeja esiintyi esim. kun lapset menivät Meksikoon ja paikallisilla lapsialla oli erilaisia "leikkejä", kuten kanan tappaminen.

# data[].attributes.body
1. Ampujaa pidettiin terroristina.
2. Kuvataan köyhinä ja huonoissa oloissa asuvina.
3. Läntinen ihminen kuvataan ennakkoluuloiseksi muiden tapoja ja kulttuureita kohtaan.
4. Kulttuuri kuvataan uskonnolliseksi.
5. Ravintolakohtauksen nainen ei luottanut paikallisen ravintolan hygieniaan.

# data[].attributes.body
1. Ampumavälikohtauksessa turistit olettavat heti ampujan olevan terroristi.
2. Muslimeja kuvataan köyhiksi ja siivottomiksi.
3. Elokuvassa läntinen ihminen on ennakkoluuloinen muita kulttuureita kohtaan.
4. Väkivaltainen, kovaääninen, perhekeskeinen, uskonnollinen.
5. Meksikolainen kulttuuri oli lapsille järkytys. Naisturisti ei luottanut paikalliseen hygieniaan.

# data[].attributes.body
1. Elokuvan ampumavälikohtauksessa bussin muut matkustajat ivat ainakin epäluuloisia, pelkääväisiä ja tahtovat pois kylästä, sillä uskovat, että heille tehdään jotain jos jäävät. Liittyen varmaan terroristeihin, sillä he myös heti luulevat, että ampuja oli terroristi.
2. Elokuvassa muslimeja kuvataan köyhiksi, ns. nuhjuisiksi ja ehkä ala-arvoisemmiksi kuin länsimaalaiset.
3. Läntinen ihminen kuvataan elokuvassa viisaaksi, mutta epäileväksi muita kulttuureja ja niistä tulevia ihmisiä kohtaan.
4. Meksikolainen kulttuuri kuvataan iloisena, riehakkaana ja perhe keskeisenä.
5. Kulttuurishokki näkyy mm. kun lapset menevät Meksikoon niin aluksi he ovat hieman epävarmoja ja järkyttyneitä, mutta sitten he kumminkin lämpeävät.

# data[].attributes.body
1. Ampumavälikohtauksessa turistit ajattelivat välittömästi, että kyseessä oli terroristien teko. Kohteeksi joutunut turisti sai apua paikallisilta, mutta ei luottanut heidän kykyihin.

2. Heidät kuvataan elokuvassa köyhissä oloissa asuviksi.

3. Läntinen ihminen kuvataan elokuvassa hieman itsekkääksi ja ennakkoluuloiseksi muita kulttuureita kohtaan.

4. Meksikolainen kulttuuri kuvataan aika värikkääksi ja elokuvassa esiintyville amerikkalaisille lapsille hyvin vieraaksi. Lapset ajattelevat Meksikon olevan vaarallinen paikka, sillä heidän vanhemmat ovat antaneet sellaisen kuvan maasta. Meksikolaiset ovat perhekeskeisiä ja avoimia.

5. Elokuvan pariskunnasta varsinkin nainen oli todella ennakkoluuloinen toisen maan hygieniatasoa kohtaan. Hän käytti omia ruokailuvälineitä ja käsidesiä sekä otti jääpalat pois lasista. Lapsille meksikolainen kulttuuri oli aika suuri järkytys.

# data[].attributes.body
1. Yksi ennakkoluulo ampumakohtauksessa oli että apuja olisi ollut terroristi
2. Elokuvassa muslimit ovat köyhiä ja asuvat huonoissa oloissa
3. Läntinen ihminen kuvataan sivistyneenä sekä ennakkoluuloisena
4. Meksikolainen kulttuuri kuvataan väkivaltaisena sekä melko köyhänä
5. Kulttuurishokki näkyy esimerkiksi siinä, kun lapset viedään meksikoon ja he näkevät kanan tappamisen

# data[].attributes.body
1. Ampumisen jälkeen turisteille tuli turvaton olo ja ennakkoluulot terroristeistä lähti heti jylläämään. Turisteilla ja varsinkin naisella oli luottamuspula lääkäriä ja kyläläisiä kohtaan, vaikka he yrittivät vain auttaa.

2. Heitä kohtaan suuria ennakkoluuloja. Köyhiä, terroristeja, likaisia.
3. Heidät kuvattiin itsekkäinä ja he pitivät itseään muiden yläpuolella.

4. Musiikkia kovalla, ulospäinsuuntautuneita ja yhteisöllisiä ihmisiä. Heitä kohtaan suuria ennakkoluuloja mm. rikollisuudesta, maahanmuuttamisesta yms.

5. Turistit olivat suuresti ennakkoluulosia ja selvästi pelokkaita. Esimerkiksi bakteerikammoinen nainen käytti käsidesiä, omia aterimia ja heitti jääpalat pois.

# data[].attributes.body
1. Länsimaalaiset mieltävät ampujat terroristeiksi.
2. Kuvataan niinkuin muutkin ihmiset.
3. Ennakkoluuloilen alueen asukkaita kohtaan.
4. Perhekeskeinen
5. Länsimaalaiset ovat epäileviä ja ennakkoluuloisia uutta kulttuuria kohtaan.

# data[].attributes.body
1. Lapset keskenään ampumassa eläimiä
2.hyvin vähän.
3. Ennakkoluuloiseksi.
4. Vahvasti katolilaisena
5. Turistit eivät olleet tottuneet paikalliseen väestöön. Nainen huolestui hygieniasta.

# data[].attributes.body
1.  Pariskunta epäili lääkärin taitoja ja nainen ei luottanut ravintolan ruokiin
2. Muslimeja kuvattiin uskonnollisiksi ja huomattavasti erilaisiksi
3. Läntinen ihminen kuvataan tottuneemmaksi parempiin oloihin ja ylellisyyksiin
4. Meksikolaiset kuuntelivat musiikkia lujaa ja suku on tärkeä
5. Lapset ujostelivat ja turistit pelkäsivät jäädä kylään peläten omaa henkeä

# data[].attributes.body
1 Ampujaa luultiin terroristiksi ja muut turistit olivat ennakkoluuloisia kyläläisiä kohtaan.
2
3
4
5

# data[].attributes.body
1.
2.
3.
4.
5.