# data[].attributes.body
Tatt utgangspunkt i handlingsplan for hovedsatsningsområdet 2016-2019 Norsk Psykologforening.

Barnehage:
- Øke bevisstheten om utviklingsfremmende aspekter i dagliglivssituasjoner, spre kunnskap om betydningen gode rutiner, relasjoner og samspill kan ha for å styrke barn som strever. Personell i barnehagene må få undervisning slik at de innehar tilstrekkelig av denne kunnskapen.

Skole

-  Sikre godt samarbeid mellom kommunale tjenester, BUP, barnevern, psykisk helsetjeneste, hjem, skole og elev, etablere skolefraværteam som fanger opp og hjelper barn som har høyt fravær. Psykologen kan bidra i samfunnsdebatten om utvikling, trivsel, skolenærvær og gjennomføring
, samt opplæring av lærere og annet personell i utviklings- og normalpsykologi, livsmestring helseplager.
- Psykologistudentenes opplysningsarbeid for ungdom kan undervise i normalpsykologi i barne- og ungdomsskole.

Fritidsaktiviteter

-   Sikre at barn i sårbare grupper (les: barnefattigdom, barn av psykisk/somatisk syke, innvandrergrupper) får delta på minst én organisert fritidsaktivitet per uke. Denne fritidsaktiviteten må også være lett tilgjengelig, i nærmiljøet. Her er det også relevant å samarbeide med ideelle organisasjoner, som organisasjoner mot rusmisbruk, osv.

# data[].attributes.body
Unge jenter:
- Mer fokus på psykisk helse i barne- og ungdomsskole, og vgs. Gjerne i form av eget fag, eller tettere oppfølging og opplæring av psykolog, helsesøster eller annet helsepersonell. Eksempelvis fokus på normalisering og selvbilde.
- Bevistgjøring av hvordan sosialemedier fungerer og bruk av det. Ved for eksempel å få frem at ting blir fremstilt på en unaturlig måte.

Innvandrere:
- Bedre integrering i samfunnet. Med tanke på språkopplæring, og sosiale intervensjoner. F.eks. i henhold til contact-theory hvor sosial kontakt der i blant minsker fordommer. Også integrering i form av bevisstgjøring av kulturelle forskjeller, aksept og forståelse. Aktivitetstilbud.
- Lettere tilgjengelig psykiskhelse tilbud, f.eks. for de som har opplevd noe traumatisk.

# data[].attributes.body
Anbefalninger for å forebygge økning i mobbing på barneskoler:

Kortsiktig:
- Fokus på mobbing tidlig i barns liv, allerede i barnehagen
- Være åpen om dette på skolene – jevnlig ha samtaler hvor lærere har fokus på mobbing og hvordan det påvirker barn og unge, la elevene delta i diskusjoner rundt mobbing og konsekvensene av det
- Oppfordre elevene til å snakke med lærer eller helsesøster dersom de opplever at de selv eller noen andre blir mobbet

Langsiktig:
- Mer fokus på- og kunnskap om psykisk helse i skolen, lære elever hvordan mobbing bidrar til å øke risiko for psykiske vansker

Anbefalninger for å forebygge høyere forekomst av psykiske plager og lidelser blant innvandrere fra lav og middelinntektsland:
Kortsiktig:
- Legge til rette for sosiale aktiviteter hvor alle i kommunen kan delta og bli kjent med hverandre
- Rekruttere frivillige som kan danne gratis aktivitetstilbud for barn og unge i kommunen, noe som både fremmer fysisk aktivitet som er forebyggende for psykiske plager, samt gir et grunnlag for å danne vennskap
Langsiktig:
- Bedre standard på asylmottak
- Lage kurs som går ut på å gi innvandrergrupper kunnskap om norsk kultur og norske normer
- Bedre tilrettelegging for at innvandrere skal komme seg ut i arbeid

Anbefalninger for å forebygge høyere forekomst av psykiske plager og lidelser blant unge jenter:
- Mer fokus på psykiske helse i skolen, som kan bidra å redusere tabuet og økt åpenhet rundt psykiske vansker, psykoedukasjon
- Gi informasjon til unge jenter om hvem de kan snakke med om psykiske plager – helsesøster, lavterskeltilbud, fastlege osv.
- Flere helsesøstere i skolen

- Gruppeveiledning til foreldre av unge jenter som opplever psykiske vansker – hvordan oppdage det, snakke om det og styrke barnets selvbildestyrke barnets selvbilde

# data[].attributes.body
Hanne Sofie, Kjersti, Marit og Vanja

Ressursgruppe

Vi tenker at det er viktig at kommunestyret som er øverste myndighet setter ned en arbeidsgruppe med ressurspersoner fra skole, barnehage, organisasjonsliv, innvandrerrepresentant(?), helse og ikke minst næringsliv.

Evaluering

Ressursgruppen (vi) har ansvar for å lage en tiltaksplan som vedtas i kommunen og hvor mål og tiltak blir tidsfestet og skal kunne gi målbare resultat i form av bedre resultat på neste Helseundersøkelse og jobbdeltakelse etc.

Tidsramme

Tiltaksplanen tenkes ha en tidsramme på 5 år -med både kortsiktige og langsiktige tiltaksbeskrivelser.

Målsetting

Deltakelse i samfunnet og positivt fokus på mennesket som verdi og ressurs er overordnet. Økt satsing på psykisk helse både bredt og mer spisset mot utsatte grupper prioriteres også.

Psykiske plager hos innvandrere fra lav-/middelinntektsland

Fadderordning: En dytt inn i et etnisk variert, godt miljø og lettere tilgang til hjelpeapparat (integrering og lavterskel psykisk helsehjelp)

Refleksjonsgruppe: Fast drop-in-ordning med leder (“ufarlig” alternativ til helsesøster/psykolog)

Sosiale arenaer: Tilrettelegge for fritidslokale og felles lunsj en dag i uken (bli kjent på tvers av sosial- og kulturklasse)

På lengre sikt:

Arbeidsdeltakelse som mål blant fedre og mødre: Fedre har ofte sin verdi og identitet knyttet til forsørgerrollen. Økt generell psykisk helse som følge av yrkesdeltakelse. Deltakelse i arbeidslivet fremmer språk, selvstendiggjøring, stolthet og integrering, tilhørighet, livskvalitet. Gjennom samtale (egne ressurser til en koordinator) sette ned en målsettingsplan som sier noe om hva personen trenger av kompetanse for å kvalifisere seg for en jobb. Tilrettelegge for arbeidstrening samtidig med norskopplæring (tilskudd til bedrifter).

Valgfag tidligst mulig i skolen som fremmer trivsel og kan ha internasjonale og kulturelle tema: Finne noe man synes er gøy og mestrer (mestring styrker selvbildet og bedrer psykisk helse)

Psykiske plager hos unge jenter

Nettjeneste med rådgivning og hjelp (inspirert av psykolog Per Johan Isdahl; lavterskel for selvevaluering/rådgivning tidlig i spiseforstyrrelser og "helsesista")

Mobilisere de unge selv: Opprette team der de selv foreslår og setter i gang egne tiltak (stor sjanse for at tiltakene treffer og gir eierskap til prosessene)

Mobbing i barneskolen

Hva er mobbing? Regelmessige samtale med barn om mobbing på deres premisser (læring og bevisstgjøring)

På lengre sikt:

Forebygging i barnehagene (læring og holdningsarbeid i barnehagene legger grunnlag for hvordan barna forholder seg til hverandre i barneskolen)

Bruke relevante deler av kurset “SE MEG!”; (gi voksne trening i å fange opp signaler)

Sterkt fokus på at det finnes kompetente positive voksne for barn - dvs. ingen reduksjon av bemanning

Jobbe mot bevisstgjøring hos relevant ledelse: Økt tydelighet i mellommenneskelige holdninger, og økt bevissthet for at mobbing finnes, hvordan den oppstår og klare retningslinjer for hva som må gjøres når det skjer. Mobbing er forbudt ved lov, men hvilke maktverktøy kan sørge for at den faktisk overholdes?

Effektive varslingskanaler og oppfølging: Tydelige instrukser og konsekvenser for å IKKE handle når man skal (tillit til at når mobbing varsles skjer det noe)

�

# data[].attributes.body
Unge jenter:
- Økt fokus på psykisk helse både på barneskole, ungdomsskole og vgs. Gjerne innføre psykisk helse som et eget fag, evt innlemme det i et eksisterende fag. Fokusere på temaer som: sammenhengen mellom kropp, tanker, følelser og atferd (diamanten), forhold til kropp (herunder både pubertet og kroppslige forandringer i tenårene, men også fokusere på kroppsbilde, selvbilde, fysisk aktivitet og mat), seksualundervisning (herunder et fokus på grensesetting og gjensidighet i seksuelle relasjoner, prevensjon, kjønnssykdommer og seksualitet).
- Bedre synlighet og tilstedeværelse av helsesøstre på skolene, eventuelt også miljøarbeidere som kan ta ungdom inn til samtaler.
- Foreldreveiledning - hvordan snakke med ungdom om tema som er vanskelig?
- Synliggjøre lavterskeltilbud hos rådgivningstjenester som feks Psykhjelpa.
- Bedre fritidstilbud til ungdom. Ungdom trenger mestring utenfor skolen!

Innvandrere:
Bedre integrering slik at muligheten for isolasjon minskes.
- Norskkurs med god kvalitet og tilgjengelighet. Språk er en viktig forutsetning for integrering både i arbeidslivet og sosialt. Eventuelt også jobbsøkerkurs.
- Bedre tilbud om fritidsaktiviteter både for voksne og barn som ikke koster penger. Viktig arena for å komme i kontakt med andre og å lære språket.
- Øke kompetansen til barnehageansatte og lærere om hvordan man møter barn og foreldre med innvandrerbakgrunn.
- Bedre vilkårene for innvandrere/asyksøkere som bor på asylmottak.
- Lavterskeltilbud for voksne med mulighet for tolk! (Psykhjelpa for voksne, hehe).
- Fadderordninger ala Røde Kors "Flyktningkompis"/"Flyktningguide".

Mobbing:
- Flere miljøterapeuter i skolen som kan ta elever inn til samtaler.
- Viktig å undersøke nærmere hvordan det står til med den gruppen ungdom som ikke har svart på elevundersøkelsen.
- Iverksette antimobbeprogram i skolen. Kurse lærere om hvordan man skal oppdage mobbing for å kunne gripe inn tidlig, også hvordan man kan hjelpe å inkludere de barna som konsekvent havner utenfor sosialt.
Også snakke med barna selv om hva mobbing er (hvordan ser mobbing ut?, hvordan dette påvirker andre og hvilke konsekvenser det får for personer som utsettes for det i ettertid. Snakke om hva slags ansvar man har dersom man oppdager mobbing, og hvordan og HVEM man skal si ifra til dersom man oppdager dette.
- Undervise og veilede foreldre i hvordan de kan oppdage og håndtere mobbing som ens eget barn utsettes for/utøver mot andre. Spesielt rette lys mot mobbing som foregår på nett og sosiale medier som blir stadig mer vanlig blant unge, og generelt er et tema foreldre vet mindre om. Undervise i hvordan foreldre kan snakke med barn om mobbing.
- Vennskapsgrupper?
- Tydelig og synlig helsesøstertilbud. Fokus på forebygging av mobbing/psykiske utfordringer.
- Bra tilbud rettet mot ungdom (sport, ungdomsklubb, ha en plass å være, helsestasjon, ol.)

# data[].attributes.headline
Fortsettelse Grethe, Ida, Jacob og Iselin 

# data[].attributes.subject
Fortsettelse Grethe, Ida, Jacob og Iselin 

# data[].attributes.body
Fortsettelse Iselin, Grethe og Jacob

Lang sikt:
- Innvandrere: Gjøre en undersøkelse blant innvandrerne i kommunen som tar sikte på å avdekke hvilke behov de har og hva de selv tenker vil hjelpe dem. For eksempel om de opplever at det er vanskelig å få kontakt med folk og i så fall hva det skylles (språk, felles arenaer) eller om det er ting som jobb/hus/økonomi eller annet. Basert på informasjonen man får her kan man gjøre mer presise tiltak for å bedre innvandrerne sin psykiske helse.

-Vurdere å etablere et tilbud tilsvarende "Flyktningguiden" for innvandrere i kommunen. Den nasjonale evalueringen av Flyktningguiden i Røde Kors "Flyktningguiden som døråpner" fra 2012 oppsummerer:

Evalueringen viser at flyktningene som deltar i Flyktningguiden opplever store positive virkninger. Den mest fremtredende virkningen handler om å lære språk og å få bedre språkforståelse gjennom å ha mulighet til å praktisere det norske språket. Det handler om å lære seg både det verbale språket og de usagte sosiale kodene. I tillegg er det å ha guide nyttig med tanke på å få kjennskap til stedet man bor på, hvilke aktiviteter som finnes og man får innblikk i norsk kultur og norske tradisjoner. Den største utfordringen ser ut til å handle om nettverksbygging, men på tross av at både guider og koordinatorer opplever at dette kan være vanskelig, forteller flere av flyktningene om positive opplevelser knyttet til det å ha "bekjente".

Man kan anta at et tilsvarende tilbud for innvandrerne i kommunen også vil kunne ha de samme fordelene.

# data[].attributes.body
Unge jenter:

Økt fokus på psykisk helse både på barneskole, ungdomsskole og vgs
Økt tilgang på helsesøstre
Psykhjelpen-lignende tilbud ved helsestasjoner

Innvandrere:

Bedre integrering slik at muligheten for isolasjon minskes.

Psykhjelp for voksne

Mobbing:

flere miljøterapeuter i skolen. Viktig å undersøke nærmere hvordan det står til med den gruppen ungdom som ikke har svart på elevundersøkelsen

# data[].attributes.body
Høyere forekomst av psykiske lidelser blant:

1.     Innvandrere

Kort sikt: Oppfordre bedrifter til å ansette innvandrere, tilby norskkurs (kanskje oppfordre etnisk norske til å lære bort), oppfordre etnisk norske til å være faddere som kan lære dem norsk, om vår kultur og liknende. Tilby aktiviteter og kurs. Flere plasser i barnehagene forbeholdt innvandrerbarn.

Forskning viser at ensomhet og isolasjon er en stor risikofaktor for psykisk uhelse, slik at arbeid med integrering, språk og nettverk vil være viktig.

Lang sikt: Holde kampanjer rettet mot nordmenns holdninger til innvandrere. La innvandrere vise sin egen kultur med både mat, musikk, bilder, klær etc., der nordmenn kan komme og se. Evt. at nordmenn også viser sin kultur. At barnehager har plasser som er forbeholdt innvandrerbarn.

Kontakthypotesen sier at negative holdninger til andre grupper kan bli mer positive når de er sammen. Over lengre sikt vil innvandrerne kunne føle seg mer inkludert og bedre møtt.

2.     Unge jenter

Kort sikt: Psykoedukasjon ang mobbing, psykisk helse og normalisering. God informasjon om helsesøsters tilgjengelighet og kunnskapsområder (at man kan komme til henne for å snakke om vanskelige tema utenom fysiske plager). Bedre Informasjon om lavterskeltilbud. Mer fokus på inkluderende aktiviteter i friminuttene, samt lære opp lærere/barnehageansatte til å oppdage og reagere på eksklusjon.

Forskning viser at ensomhet og eksklusjon er en stor risikofaktor for utviklingen av psykisk uhelse, og at unge jenter er spesielt utsatt sammenliknet med gutter.

Lang sikt: Fokus på fellesskap og eksklusjon allerede i barnehagen/tidlig barneskole. Foreldreveiledning ang. hvordan snakke med datteren sin om slike såre tema. Arbeide med selvbildet, eksempelvis ved å forklare at det ikke er jenta som er dårligere og mindre verd.

Over lengre sikt vil man kunne forebygge at ekskludering foregår i stor grad, samt at personer som opplever å bli ekskludert og føler seg ensomme, vet hvem de kan snakke med.

3.     Økt mobbing på barneskolen

Kort sikt: Informere barn om hva mobbing er og hvordan dette kan påvirke andre. Oppfordre alle til å melde dersom mobbing oppstår. Strengere krav til læreres tilstedeværelse i friminuttene, samt å lære dem hva de skal se etter og gjøre. Informere foreldre til både utøver og offer av mobbing, ha møte om hvordan løse problemet.

Barn og unge som utfører mobbing er ofte ikke klar over hva dette er, eller alvorligheten av mobbingen. Edukasjon kan gjøre disse barna mer klar over at deres handlinger kan ha negative konsekvenser. Det er derimot ikke gitt at alle vil bry seg like mye, men dersom det i tillegg blir lettere for både voksne og barn å oppdage mobbing, vil utøverne kanskje oppføre seg bedre.

Lang sikt: Ha fokus på mobbing allerede i barnehagen. Lære opp lærere og barnehageansatte til å oppdage ulike typer mobbing og konsekvenser av dette, muligens hvorfor barn mobber (slik at utøverne ikke blir stemplet som slemme og kun får negativ oppmerksomhet som kan forsterke mobbeatferden) og hva de skal gjøre når de ser mobbing. Samtaler med foreldrene, gi informasjon og opplæring til disse, vil også være viktig både på lang og kort sikt.

Barn lærer ikke mentalisering av seg selv, de må bli lært dette av ansvarsfulle voksne. Ved å starte antimobbing-programmer såpass tidlig, vil dette kunne forebygge alvorlighetsgraden og mengden mobbing ved at barn i større grad vet hva som er galt, og hva som er bra i møte med andre barn.

# data[].attributes.body
Lang sikt
På et mer generelt nivå ville vi som kommunepsykolog ønske å jobbe i tverrfaglig i team med spes.ped, logoped, jordmor, kommuneoverlege og lignende ressurser. Da kunne vi samarbeidet om kursrekker der de forskjellige yrkesgruppers kompetanse samles for å styrke deltagernes livsmestring. Slike tilbud bør fungere for en bred befolkningsgruppe, og kan derfor ta for seg generell undervisning om psykisk helse. Om man ansetter en gruppe psykologer i kommune åpnes også muligheten for å opprette gruppetilbud i form av Rask Psykisk Helsehjelp.

Et slikt samarbeid kan også gjøre det enklere å samarbeide om mer spesialiserte lavterskeltilbud, som programmer som retter seg mot småbarnsforeldre og barnehageanasatte (f.eks. Circle of security (COS). På sikt vil dette forhindre mobbing i skolen når barna blir eldre. For barn i risiko for å utvikle atferdsvansker eller barn som allerede har atferdsvansker vil det være hensiktsmessig å kjøre foreldreveiledning gjennom program som de utrolige årene(DUÅ).

Et felles språk er essensielt for integrering av innvandrerbefolkningen. Som kommunepsykolog bør en kunne argumentere for å ansette flere dyktige lærere slik at innvandrergruppen har et kvalitetssikret tilbud om norskopplæring. For innvandrere uten tilstrekkelig forståelse før norsk kan kommunepsykologer jobbe for at de skal kunne ha tilgang til tolk i individual og gruppeterapi.

Synligheten til kommunepsykologene vil være viktig. Det må spres informasjon om tilbudene og understrekes at det som tilbys har lav terskel og derfor er verdt å delta på. For å øke tilfanget av utsatte demografier som innvandrergruppen vil det være mulig å spesielt oppfordre de til å delta ved å sørge for at informasjonen er godt kjent der de ferdes.

En gruppe psykologer som jobber på systemnivå vil kan også være pådrivere for andre tilbud til familier som forebygger mot psykisk uhelse. Eksempler på det er gjeldsrådgivning og kurs for bedriftsledere om hvordan man jobber for et godt arbeidsmiljø.

Kort sikt
Mer kortsiktige tiltak som kan iverksettes i regi av kommunepsykolog er ulike gruppebehandlingstiltak eller kurs rettet mot gruppene i risiko.

Mobbing
For å senke graden av mobbing i skolen kan psykologene jobbe med innføring av Aggression Replacement Training (ART) i skolen. Ved å kurse lærerne i hvordan slike manualbaserteprogram gjennomføres kan barn med atferdsproblemer lære sinnekontroll og aggressiv atferd hos barn og ungdom fra 4-20 år kan forebygges.
Nettmobbing: konkrete tiltak som «bruk hue» forebygger nettmobbing ved å bevisstgjøre barn, unge og voksne om nettvett. Elevene burde få opplæring i hva nettmobbing er, hvor skadelig det er og de strafferettslige konsekvensene av det. Lærerne kan kurses i hvordan de på best mulig måte skal håndtere nettmobbing, og hvordan de skal samarbeide med foreldre om forebygging av dette.  Relasjonsarbeid og miljøbygging i klasserommet er også sentralt i forebygging av mobbing.
Vi foreslår også at skolene setter av noen dager i året der kommunens ressurser på psykisk helse kan undervise om temaet.

Unge jenter
For å ivareta ivareta psykisk helse blant unge jenter kan man eksempelvis  arrangere gruppeterapi med SMART. Behandlingsprogrammet har vist seg å være effektivt for å behandle angst og depresjon, samt styrke sosial kompetanse blant barn og unge som sliter psykisk. Ved å prioritere gruppetilbud over individualterapi i kommunepsykologjobben kan en hjelpe flere samtidig.

Innvandrergruppen
For å forebygge psykisk uhelse blant innvandrere kan man vurdere å opprette f.eks. et kultursenter der innvandrere i kommunal regi får muligheten til å omgås hverandre så vel som øvrige deler av befolkningen. De kan organiseres under kommunen med formål om å drive kulturutveksling, drive kafe, holde marked eller lignende meningsfylt arbeid for å fremme psykisk helse. Det sagt vil det ikke nødvendigvis være så viktig med å lage egne tiltak spesifikt rettet mot innvandrere dersom man kan få de til å delta i kommunens andre lavterskeltilbud.
Forskning viser at det å ha en jobb å gå til en fremmende for psykiske helse. Som kommunepsykolog vil det være nyttig å bistå innvandrergruppen i å utarbeide tiltak hvor de får anledning til å komme seg ut i jobb så raskt som mulig. Kommunen kunne arrangert minglekvelder hvor arbeidsgivere kan møte potensielle kandidater fra andre land. Innvandrergruppen kan tilbys arbeidspraksis i butikk, i kjøkkentjeneste, som vaktmestere i skole og kommune. Ved å få en fot innenfor i bedrifter eller ved å få referanser fra arbeidsgiverne kan det øke deres muligheter for ansettelser senere.

# data[].attributes.body
Psykisk uhelse hos innvandrere:
Kortsiktig:
-       Fadderordning
-       Sosial samling feks. 1 gang i uken.
Langsiktig:
- Tilrettelegge for fritidsaktiviteter: ha en fritidsaktivitet å gå til på fritiden, gjerne et lokalt lag for bedre integrering. Øke sosialisering på fritiden
- Øke kulturell forståelse for de som jobber i barnehage, lærere, helsesøstre, psykologer, leger
- Bedre bovilkår på asylmottak
- Integrering for å bli bedre kjent med norsk kultur og normer.
Mobbing på skole/psykisk uhelse hos unge jenter:
- Viktig å huske på at psykisk uhelse også gjelder gutter.
- Innføre et nytt fag i skolen: psykisk helse. Bør være på flere trinn. Starte tidlig å lære om psykisk helse.
- Kurs til lærere og førskolelærere om forebygging av psykisk helse og hvordan se etter tidlige tegn.
- Obligatorisk møte med både ungdom og foreldre angående mobbing.
- Flere helsesøstre i skolen
- Flere lavterskeltilbud i skolen, som Psykhjelpa. Kan for eksempel psykologistudenter ha en eller annen form for opplegg både når det gjelder mobbing og psykisk helse?
- Foreldrekurs mobbing?

# data[].attributes.body
Unge jenter/mobbing:
Ville gitt anbefalinger om:
- Å ha barn som målgruppe/starte tidlig (for å forebygge/styrke fra starten av):
-> Ansatte i barnehage/småskole kan få kunnskap/verktøy rundt temaer som kan hjelpe dem til å hjelpe/styrke barna (f.eks. affektregulering og normalisering -> lettere for barn å kjenne etter/si fra). Også kunnskap som bidrar til at ansatte kan fange opp faresignaler om mobbing/vold/overgrep og (tørre å) sette igang tiltak.
-> Anti-mobbe-program i skolen.
-> Tilgjengelig skolepsykolog og helsesøster.
-> Fokus på normalisering av psykisk helse/uhelse. Om man ikke kan opprette nye læreplaner/fag i barnehage/skole via kommunalt arbeid, kan man kanskje gjøre noe med måten ansatte snakker på (hva er greit å snakke om/ikke, f.eks.?).
-> At ikke bare fagpersoner rundt barna har kunnskap om aktuelle temaer, men at også foreldre får mulighet til/blir i stand til å følge opp.
-> Frivillig arbeid/innsats for (gratis/billig) aktivitetstilbud for barn. F.eks. skiskole/"skikarusell", barnetrening (organisert lek/frilek).
Foreldre? "Ildsjeler"? Mulighet for å bygge ut tilbudet til frivillige organisasjoner?

# data[].attributes.body
Anbefalinger på kort sikt:
- Sosial kompetansetrening. For eksempel AART.
- Informasjon om tilgjengelige tjenester.
- Mindfullness i skolen.
- Unge jenter/gutter med høye krav til seg selv. Foreldrekurs om hvordan forebygge prestasjonspress. Praktiske øvelser, eks DUÅ.

Anbefalinger på lang sikt:
- Tilbud om DUÅ-kurs til alle foreldre i barnehagen. Fremme godt selvbilde, gode samspillferdigheter osv.
- Undervisning om psykisk helse i skolen. Psykoedukasjon om sammenhengen mellom tanker og følelser. Prestasjonskultur. Hva er å ha det bra? Hva gjør livet bra for deg? Forebygge tanker om at man må være best i alt for å være vellykket.
- Obligatorisk foreldremøte tidlig i barneskole om psykisk helse, hvordan barn lærer mobbeatferd og hvordan håndtere det dersom man mistenker at noen blir mobbet eller mobber.
- Undervise lærere i hvordan fange opp utsatte barn tidlig. Eks oppfordre lærere til å identifisere utsatte barn og tilrettelegge for inkludering og samspill på tvers av grupper.
- Ungdomshus/fritidsklubb. Aktiviteter. En sosialiseringsarena for ungdom, fordelaktig for f.eks. ungdom med innvandrerbakgrunn. Fokus på inkludering, for å legge til rette for at ungdom skal føle tilhørighet til et fellesskap.

# data[].attributes.body
Innvandrere
Kortsiktig:
- Vi vet det er høyere forekomst av psykisk uhelse hos innvandrergrupper. Vi foreslår psykoedukasjon tilpasset denne gruppen. Viktig å ha kulturell forståelse i dette arbeidslivet.

Langsiktig:
- Kursing av yrkesgrupper (helsesøster, lærere, fastleger) i kulturell forståelse for å fange opp
- Integrering ved å inkludere i arbeidslivet og fritidsaktiviteter: oppfordre arbeidsplasser til å ansatte innvandrere, bruke yrkeskompetansen deres.
- Felles samlingspunkt ukentlig hvor alle nasjonaliteter kan møtes for sosialt samvær, kulturutveksling, språkutveksling og mat

Mobbing og ungdom
- Flere helsesøstre på grunnskole og VGS for at ungdom får lavere terskel for å søke hjelp.
- Regelmessig undervisning om psykisk helse i skole (regulering, selvfølelse, mobbing, være en god venn, normalisering).
- Jobbe med mobbing på systemnivå (skoleledelse og klasseledelse trenger klare retningslinjer på hvordan mobbing skal håndteres).
- Foreldrekurs om mobbing: hvordan prate med barnet sitt om mobbing?

# data[].attributes.body
Anbefalinger for å redusere mobbing

På kort sikt:

Klassemøte en gang i uken hvor ulike tema tas opp. Elever kan foreslå hva de vil ta opp. Tema kan leveres anonymt. Tema rundt psykisk helse - nettvett for eksempel. Psykoedukasjon

Felles måltid på skolen - minsker diskriminering, felles aktivitet.

Oppfordre til å legge telefoner bort, for eksempel i en kurv, ved starten av skoledagen.

Rullerende sitteplasser en gang i måneden. Dette for å bli bedre kjent med andre elever, øke inkludering og få mindre "klikker".

Besøksgruppe. 3-4 elever i hver gruppe som bytter på å besøke hverandre på fritiden. Følges opp av foreldre og lærere.

På lang sikt:

Mobbeprogram som forebyggende program

Miljøvakt/trivselsleder: elever har ansvaret for å gå rundt i friminuttene og se til at alle har det bra og ingen blir ekskludert. De kan også sette i gang aktiviteter, for eksempel fotball i et langfri en torsdag. Gir ansvarsfølelse til de elevene som har det. Rulleres på i klassen hvem som har ansvaret. - deltar på kurs å lære hvordan oppgaven kan utføres.

Trivselskoordinator på skolen som har ansvaret

Kontakttelefon man kan ringe eller sende melding til . - Øke trygghet og tilgjengelighet for elevene å skulle si ifra.

Fokus på psykisk helse i skolen

Anbefalingene for unge jenter - er også mange av de samme som for å redusere mobbing.

Klassemøte en gang i uken - jente og guttemøter

Fokus på psykisk helse i skolen

Innvandrere fra lav og middelinntekstklassen

Integrere de bedre i samfunnet, språk viktig del for å integreres i samfunnet.

Praksis del av språkopplæring - for eksempel i kantiner. Lønnskompensasjon for å ansatte innvandrere

Høyere fokus på norskopplæring på lang sikt.

Kulturuke, i religionsfaget for eksempel. Innvandrere kunne kommet og snakket om deres religion. Inkludere mat, tradisjoner og festdrakt.  Dette også for at elever skal få innsikt i andre kulturer og at elever skal bli flinkere å integrere andre.

Inkluderingskoordinator i kommunene, som innvandrere kan kontakte.

# data[].attributes.body
Dere er rådgivere for en kommune som ønske

# data[].attributes.body
Dere er rådgivere for en kommune som ønske

# data[].attributes.body
problemstillingene på kort og lang sikt? Hvilke anbefalinger vil dere gi? Og hvorfor?

# data[].attributes.body
Dere er rådgivere for en kommune som ønsker å satse på psykisk helsearbeid og ansette psykologer til dette. Hvordan kunne man arbeide med disse problemstillingene på kort og lang sikt? Hvilke anbefalinger vil dere gi? Og hvorfor?
 Psykisk_helsearbeid_i_kommunen.pptx
Psykisk_helsearbeid_i_kommunen.pptx
Powerpoint-presentasjon
padlet drive

# data[].attributes.body
er å satse på psykisk helsearbeid og ansette psykologer til dette. Hvordan kunne 

# data[].attributes.body
Dere er rådgivere for en kommune som ønsker å satse på psykisk helsearbeid og ansette psykologer til dette. Hvordan kunne man arbeide med disse problemstillingene på kort og lang sikt? Hvilke anbefalinger vil dere gi? Og hvorfor?
 Psykisk_helsearbeid_i_kommunen.pptx
Psykisk_helsearbeid_i_kommunen.pptx
Powerpoint-presentasjon
padlet drive

# data[].attributes.body
Januar 2018: Samme uke som Norge fikk en ny blågrønn regjering kom Folkehelseinstituttet med en ny rapport om psykisk helse i landet. Rapporten slår fast at den norske befolkningen jevnt over har god livskvalitet og at lykke og tilfredshet har økt noe de siste årene. De finner samtidig at i noen grupper i befolkningen er det høyere forekomst av psykiske plager og lidelser. Det gjelder spesielt innvandrere fra lav og middelinntektsland, og det gjelder unge jenter. Samtidig viser elevundersøkelsen for 2017 en økning i mobbing på barneskolen. 50.000 elever opplever å bli mobbet to til tre ganger i måneden eller oftere.

Dere er rådgivere for en kommune som ønsker å satse på psykisk helsearbeid og ansette psykologer til dette. Hvordan kunne man arbeide med disse problemstillingene på kort og lang sikt? Hvilke anbefalinger vil dere gi? Og hvorfor?

# data[].attributes.body
Januar 2018: Samme uke som Norge fikk en ny blågrønn regjering kom Folkehelsei

# data[].attributes.body
Innvandrergruppa:
- oppfordre arbeidsgivere til å ansette folk med innvandrerbakgrunn,
- sørge for at det finnes tilgjengelige aktivitetstilbud (anvende språk, lære om samfunnet, sosialt nettverk, tilhørighet),
- hva finnes av frivillighet i kommunen, evt. kan det settes i gang noe?

Unge jenter/elevundersøkeslen om mobbing:
- undervisning om psykisk helse og uhelse i skolen (affektregulering, normalisering, selvbilde, leveregler som forebygging mot mobbing)
- felles varmt måltid i skolen (møteplass/samvær over like betingelser)
- utbygge helsesøstertjenesten/skolepsykologtjenesten