# data[].attributes.body
Canterburyn katedraali, Englanti

# data[].attributes.body
-Sairaat etsivät parannusta.

# data[].attributes.body
Opettaja pitää luentoa.

# data[].attributes.body
Aleksios I Komnenos oli hallitseva Bysantin keisari ristiretkien alkaessa. Hän soti Seldzukkeja (erästä Turkin kansaa) vastaan ja pyysi apua paavi Urbanus II:lta.
Paavi Urbanus II ryhtyi saarnaamaan ristiretkistä, koska hänen tarkoituksena oli levittää kristinuskoa. Komnenoksen tarkoituksena oli kuitenkin vaan omien hallinta-alueiden laajentaminen.

# data[].attributes.body
Maalaus (1337) toisen ristiretken hyökkäyksestä.

# data[].attributes.body
-Turnajaisista tuli suosittuja 1100-luvun alussa ja olivat suosittuja keskiajan loppuun (n. 1600-luvulle asti) lähes koko Euroopassa.
-Tapahtuma, joissa ritarit taistelivat ratsailla toisiaan vastaan näytöshengessä, tarkoitusena ei ollut vahingoittaa, mutta kuolemantapauksia sattui usein.
-Järjestettiin paitsi ylimystön huviksi, ritarit pystyivät harjoittelemaan taisteluissa tarvittavia taitoja.
-Taistelumuotoja peitsiottelu ja joukkuetaistelu. Aseina peitsi tai miekka.
-Saatettiin järjestää jopa joka toinen viikko tai juhlien ja muiden tapahtumien yhteydessä.
-Turnajaisissa menestyneet ritarit saivat maineen ja kunnian lisäksi nostetta ritariuralleen, koska voittajien nimet kirjattiin ylös.
-Suuri osa turnajaisia oli ritareilta odotettava ritarillinen käytös
-Nykyäänkin monilla keskiaika messuilla järjestetään turnajaisnäytöksiä.

Kuvitusta keskiajalta

# data[].attributes.body
-Ritarirunous kukoisti sydänkeskiajalta myöhäiskeskiajalle (n. 1100-1300)
-> tyyli yleensä runous tai proosa
-> aiheina rakkaus, ihmeteot, matka ja seikkailu

# data[].attributes.body
- Runoelma kertoo Danten tekemästä matkasta Helvetin ja Kiirastulen kautta Taivaaseen.
- Tehty 1300-luvulla
- Runoelman voi tulkita kirjaimellisesti, allegorisesti, anagogisesti sekä moraalisesti.
- Matka kulkee Helvetin tasojen läpi, ja vastaan tulee toinen toistaan pahempia rangaistuksia

# data[].attributes.body
- Vahvimpia osa-alueita lääketiede, tähtitiede ja matematiikka
- Antiikin tieteellisiä tekstejä, esim. Hippokrateen tekstejä, käännettiin arabiaksi, joka loi pohjan tieteen kehittymiselle
- Viisauden talo-niminen tiedekeskus, jossa oli kirjasto, observatorio ja käännösinstituutti, perustettiin Bagdadiin 700-luvun lopussa
- Arabit hyödynsivät omaa (arabialaista) numerojärjestelmää, jossa oli myös 0 toisin kuin roomalaisessa järjestelmässä
-Tiede kehittyi varsinkin islamin kulta-ajalla (700-luvulta  vuoteen 1258)
- Ilman arabien tekemiä havaintoja nykyinen tieteemme voisi olla vähemmän kehittynyttä, koska Euroopassa päästiin arabien tieteen tasolle vasta valistuksen aikana

# data[].attributes.body
Keskiajan messuilla

# data[].attributes.body
- Uskonnolla motivoituja sotaretkiä vuosina 1095–1291
- Paavin hyväksymiä
- Aluksi tarkoituksena saada Jerusalem takaisin kristityille
- Iskut pakanallisia ja harhaoppisia vastaan
- iitä oli yhteensä yhdeksän
- Ristiretkiä pidettiin Jumalan käskynä ja tahtona
- Paavi lupasi kaikille ristiretkiin osallistuneille synninpäästön.

# data[].attributes.body
Dante, Tuomas ja muut juttusilla

# data[].attributes.body
- Ennen 1200-lukua Euroopan henkinen elämä keskittyi luostareihin.
- Keskiajalla eurooppalainen yhteiskunta ammattimaistui, ja samalla kasvoi tarve papiston ammattimaiselle koulutukselle.
-Piispat perustivat katedraalikouluja, papiston kouluttamiseksi.
-katedraalikoulujen kyvykkäät piispalta opetusluvan saaneet maisterit keräsivät ympärilleen oppilasjoukon. He perustivat yhteisöjä, universitas, josta yliopiston kansainvälinen sana tulee.
. Yliopiston tarkoituksena oli olla suurimittainen, itsehallinnollinen ja pysyvä instituutio korkeinta koulutusta varten.

- Alussa yliopistolla ei tarkoitettu mitään tiettyä paikkaa tai rakennusta vaan yhteisöä, jonka jäseninä toimivat opettajat ja oppilaat. Opetusta annettiin siellä missä oli tilaa. Vain miehet saivat olla oppilaina.

- Kandidaatin tutkinto kesti 6 vuotta, ja se opiskeltiin filosofisessa tiedekunnassa.

- Tämän jälkeen opiskelija valitsi teologisen, oikeustieteellisen tai lääketieteellisen tiedekunnan, joissa suoritettiin maisterin tai tohtorin tutkinto.

Ensimmäiset yliopistot sijaitsivat Italiassa, Ranskassa ja Englannissa.Kartta keskiajan yliopistoista

# data[].attributes.body
inkvisition aikana käytetty kidutusmenetelmä strappado

# data[].attributes.body
- Kirkko kannusti ihmisiä matkustamaan pyhiin paikkoihin, eli tekemään pyhiinvaelluksia, esim. Roomaan ja Jerusalemiin.
- Syinä pyhiinvaellukselle: Katumus ja syntien anteeksisaaminen, sairauksista parantuminen, Jumalan kiittäminen ja kunnianosoitus.
- Tärkeänä osana oli rukous ja mietiskely.
- Vuosittain jopa puolet Euroopan aikuisväestöstä lähti ristiretkille.
- Ihmiset matkustivat ryhmissä turvallisuussyistä. (Rosvot)
- Yöpymispaikkoina oli majatalot ja luostarit.
- Yleisiä varusteita olivat: Hattu, laukku, sauva, kengät, viitta ja lyhty.

# data[].attributes.body
- Luostarilaitos syntyi kristikunnan itäisessä osassa 300-luvulla ja levisi sieltä länteen 500-luvulla.
- Luostari on paikka, jonne vetäytyvät henkilöt, jotka haluavat keskittyä uskonnolliseen elämään.
- Munkkiluostarit (miehille), nunnaluostarit (naiset)
- Munkkien/nunnien lupaus: köyhyys, kuuliaisuus ja puhtaus (selibaatti)
- sivistys-, tiede- ja kulttuurikeskuksia
* kirjojen kopioinit, sairaanhoito
- Linnamaisia rakennuksia

# data[].attributes.body
Pyhä Dominicus valvomassa autodafeeta eli inkvisitiotuomion juhlallista täytäntöönpanoa vuonna 1495

# data[].attributes.body
Pyhä Antonios Suuri

# data[].attributes.body
Oxfordin yliopisto perustettiin vuonna 1096

# data[].attributes.body
Galileo Galilei joutui inkvisition oikeudenkäyntiin aurinkokeskeisen maailmankuvan opettamisesta

# data[].attributes.body
- Juutalaisten asema alkoi heiketä etenkin ristiretkien alettua, sillä he kieltäytyivät kääntymästä kristinuskoon.
-Heitä myös pidettiin "Jeesuksen murhaajina"
- Mustan surman aikana juutalaisia syytettiin kristittyjen kaivojen myrkyttämisestä. Juutalaiset välttyivät suurilta epidemioilta puhdistussäädöstensä vuoksi
.

# data[].attributes.body
- Italialainen katolinen filosofi, teologi ja pappi
- edusti skolastilaista koulukuntaa
- Tuomaan ajattelu toimii edelleen katolisen kirkon teologian ja etiikan perustana
- Hänen ajatuksistaan lähti tomismi = tiivisti keskiaikaisen filosofian skolistisen perinteen
- Kirjoitti kirjan Summa theologiae =kokosi yhteen katolisen kirkon kannan kaikkiin filosofisiin kysymyksiin

SKOLASTIIKKA
- pyrki yhdistämään antiikin tieteet, filosofian ja vallitsevan uskonnon
- tavoitteena löytää vastaus johonkin kysymykseen tai ristiriitaan
-tutkimiseen, ymmärtämiseen ja oppimiseen käytetty metodi
- summa ja kysymykset olivat skolastiikan kirjallisuuden lajeja

# data[].attributes.body
Jan Hus poltetaan roviolla papiston ja anekaupan arvostelun takia

# data[].attributes.body
-katolisen kirkon laitos, joka toimi sen määrittelemää harhaoppisuutta vastaan.

-kristinuskon noustessa valtionuskonnoksi harhaoppiset pakotettiin rangaistuksen (esim. kuolemantuomion) uhalla oikeaan uskontoon.

-inkvisitio käytti kuulusteluissa kidutusta, sillä kanonisen oikeuden mukaan syytettyä ei saanut tuomita, jos hän ei ensin tunnustanut tekoaan.

-Inkvisitiossa oli joitakin sääntöjä (esim. kidutus sai kestää korkeintaan 15 minuuttia, myös lasten ja vanhusten kidutus oli kiellettyä). Kaikkia sääntöjä ei kuitenkaan aina noudatettu.
------------------------------------------------------
-Inkvisitiosta ei puhuta kovinkaan paljoa nykymaailmassa. Inkvisitio oli kuitenkin suuri syy sille, että katolinen kirkko nousi suureen valta-asemaan Euroopassa.