# data[].attributes.body
https://psykologiensveje.systime.dk/?id=p5392
Ungdom er i dag en livsfase. Det er en livsstil, der omhandler måden, man er på og lever på. Ungdom er en kulturel alder som fortæller menneskets placering i samfundet.
Der ud over er ungdomstiden en kulturelt bestemt livsfase som indeholder forberedelse og kvalificering til den næste kulturelle alder, nemlig voksenalderen. I ungdommen kvalificerer man altså f.eks. til at kunne stifte familie og få børn.

# data[].attributes.body
Biologisk alder: Sin reelle alder
Kulturel alder: Kulturel alder er de aldre der er i de forskellige faser: som baby, ung, voksen, ældre
Subjektiv alder:
Zapperkultur:
Social mobilitet:
Thomas Ziehe, kulturel frisættelse:
Individualisering:
Ulrich Besk, institutionaliseret individualisering:

Identitetsforvirring:

Identitetssøgning:

Identitetens yderside og inderside:

Refleksivt projekt:
Ontologisk sikkerhed:

Sociale arenaer:

Social mobilitet:

Det multiple selv:

Narcissisme:

Kulturel frisættelse:

Akut stress:
Kronisk stress:
Indre og ydre stressfaktorer
Oplevelse af sammenhæng (OAS):

# data[].attributes.headline
Muligheder i det senmoderne samfund: fordel eller ulemper?

# data[].attributes.subject
Muligheder i det senmoderne samfund: fordel eller ulemper?

# data[].attributes.body
https://psykologiensveje.systime.dk/?id=p5425
I dag, i det senmoderne samfund er der mange valgmuligheder. Det skyldes fire forskellige grundlag som beskrives følgende:

For det første lever vi i et rigt velfærds- og forbrugssamfund, hvor mængden af varer, tjenesteydelser og fritidsaktiviteter, vi kan vælge imellem, er steget til det næsten grænseløse.

For det andet er adgangen til uddannelse og viden øget, således at den enkelte har fået større muligheder for social mobilitet og for at skabe sin egen livsvej.

For det tredje betyder mediernes enorme vækst og globaliseringen, at vi døgnet rundt modtager et hav af informationer og viden, som vi konstant skal tage stilling til, og som påvirker vores valg af livsstil.

For det fjerde og helt overordnet er de mange valgmuligheder et resultat af det, den tyske ungdomsforsker Thomas Ziehe har kaldt kulturel frisættelse. Det vil vi uddybe i det følgende.

FORDEL EL. ULEMPE?

De mange valgmuligheder kan både være en fordel og en ulempe. Hvis man tager udgangspunkt i hvordan man er som person, hvis man er selvstændig og har et ståsted, så er de mange valg en stor fordel - for så har man chance for at udrette det man vil. Hvis man derimod er i tvivl og er forvirret om hvad man vil, så kan de mange muligheder være en stor ulempe - for så er det ofte at man ender i noget man slet ikke har lyst til.

# data[].attributes.headline
"Tvangen til at vælge"- De mange valgmuligheder

# data[].attributes.subject
"Tvangen til at vælge"- De mange valgmuligheder

# data[].attributes.body
https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5424

Ulrich Becks begreb: institutionaliseret individualisering bidrager en mindre grad til de mange valgmuligheder. Han mener man ikke er fri, han mener at friheden i dag er paradoksalt - i dag er der en slags tvang til at vælge blandt de mange muligheder.

"friheden fra traditionens bånd i vid udstrækning er erstattet af nye afhængigheder og bindinger især til arbejdsmarkedet, uddannelsessystemet og markedsmekanismerne"

Han mener de unge ikke har andre muligheder end at slæbe sig igennem uddasnnelsessystemet.

# data[].attributes.body
Forklar, hvad du har arbejdet med i dag. Tæl hvor mange fagbegreber, du kan få med i den forklaring.

Hvad har været det mest interessante eller overraskende for dig?

Er der noget af det, vi har talt om/arbejde med i dag, som du tidligere har tænkt over eller selv har forbundet med ungdommen?

# data[].attributes.body
Unge i dag bliver mere end nogensinde presset til at gå målrettet efter uddannelse og arbejde. Indefra er de i stigende grad presset af forestillingen om, at selvrealisering er lig med at lykkes i uddannelsessystemet. Udefra er de presset af elevplaner, uddannelsesplaner, mentorordninger, karakterkrav og PISA-undersøgelser, der skal sørge for, at alle komme så hurtigt som muligt gennem uddannelsen uden at "falde fra" og med så mange færdigheder som muligt. Forberedelsen til arbejdslivet er i dag blevet det vigtigste i unge menneskers liv.

Der er pres med karakterer, uddannelse og i sidste ende jobmuligheder. Arbejdsløshed skaber stres. Det betyder, at præstationspresset på den enkelte stiger. Skolesystemet stresser de unge, og vi har aldrig haft så stressede unge, som vi har i dag.
Kravene til det enkelte individ vokser således i konkurrencestaten, og det sker samtidig med at den enkelte gøres ansvarlig for sig eget liv og dermed for sin egen succes eller fiasko. Det er den unges egen skyld, hvis det ikke lykkes at indfri de krav, skolen og samfundet stiller, og ikke samfundet eller skolen, der har stillet for høje krav til den unge.
Derfor reagerer unge os mere indad i dag end før i tiden, hvor de reagerede mod samfundet i form af hærværk, stoffer osv. I dag begynder folk at cutte, stresse, få depressioner osv.

For mange unge er det et mentalt pres konstant at skulle leve op til disse høje krav. Det skaber et konkurrencepræget læringsmiljø i skolen, hvor selvkritikken lurer lige under overfladen, når man ikke magter at leve op til kravene eller præsterer dårligere end de andre i klassen, og der er sårbare og svage unge, der slet ikke er i stand til at indfri kravene.

https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5414&L=0

# data[].attributes.headline
Hvad er identitet? - i følge Erik Eriksons teori

# data[].attributes.subject
Hvad er identitet? - i følge Erik Eriksons teori

# data[].attributes.body
Erikson peger på, at identitetsdannelse i ungdomstiden kan resultere i identitetsforvirring, hvis den unge ikke magter at forbinde den identitet personen har opbygget gennem barndommen med de nye roller og muligheder, der opstår i ungdommen. Ungdom hænger sammen med identitetssøgen, og især i det senmoderne samfund, hvor individet er mere frigjort for traditioner og overladt til sig selv, er spørgsmålet om identitetsdannelse aktuelt.

I følge Erikson er identitet en proces og altså ikke statisk. Det er noget, der udvikler sig livet igennem, og som vi aldrig bliver færdige med. For det andet er identitet en proces, der forener individet med det sociale. Erikson skelner mellem jeg-identitet og social-identitet.

Den første kaldes identitetens inderside (den lodrette dimension) og handler om det kropslige samt sindet. At man føler sig tilpas i sin krop og med sine tanker. At føle man er i overensstemmelse med sig selv og den samme som i går på trods af fysiske og/eller psykiske forandringer.

Den anden er identitetens yderside eller dens horisontale dimension. Den handler om at være i overensstemmelse med (nogen) andre, at tilhøre eller identificere sig med forskellige grupper (etnisk, national, køn, sportsklub, vennegruppe m.m.) eller have forskellige roller (elev, hiphopper m.m.), som man får sin sociale identitet igennem. Den sociale identitet er i modsætning til jegidentiteten en mere bevidst form for identitet, som vi i højere grad er stand til at reflektere over (jeg er kvinde, jeg er dansker … osv.).

Identitet er således både noget individuelt og noget socialt. Det er dog en misforståelse at tro, at de to sider af identiteten kan adskilles.

Begreber:

●      Identitetsforvirring

●      Identitetssøgning

●      Identitetens yderside og inderside

●      Refleksivt projekt

●      Ontologisk sikkerhed

https://psykologiensveje.systime.dk/?id=p5422&L=0

# data[].attributes.headline
Identitet som refleksivt projekt (Giddens)

# data[].attributes.subject
Identitet som refleksivt projekt (Giddens)

# data[].attributes.body
I følge Giddens bliver ens identitet et refleksivt projekt, pga. den kulturelle frisættelse og at vi er blevet mere frigjort af traditioner i det senmoderne samfund.

I det førmoderne samfund var ens identitet meget bestemt allerede fra fødselen gennem slægt, køn, traditioner, klasse og sted. I det senmoderne samfund er vi i langt højere grad i stand til at reflektere over vores liv og i dag skal tage mere ansvar selv.
I følge Giddens skaber vi en fortælling om os selv, en selvforståelse eller selvidentitet, der er meget afgørende for vores oplevelse af, at vores verden hænger sammen.

For unge handler det om at samle alle sine multiple selv'er og social-identiteter i én, og derved blive bevidst om sig selv og sin identitet. Ens identitet revideres og omskabes livet igennem. Det er denne fleksibilitet og refleksivitet, der kendetegner menneskets identitet i det senmoderne samfund til forskel fra tidligere tiders mere faste identitet.
Fundamentet for en stabil identitetsfølelse, i følge Giddens, kræver en tillid til omverden og en såkaldt ontologisk sikkerhed. Ontologisk sikkerhed er en grundlæggende tillid til verden som vi får gennem vores barndom, hvis opvækstmiljøet og samspillet med forældrene er stabilt og sikkert. Det handler om, at som ung, at man ikke skal bukke under for presset og være i overensstemmelse med sig selv og sin identitet. Det hænger sammen med giddens tilgang til jeg-identitet og at være i overensstemmelse med sig selv.
https://psykologiensveje.systime.dk/?id=c13230&L=0

# data[].attributes.body
Definition: Det senmoderne menneske er i  udstyret med mange identiteter, der er afstemt efter de forskellige sociale arenaer, det befinder sig på. Negativt kan det fremstilles som et overfladisk adfærd. Individets identitet udvikles hele tiden omkring de skiftende relationer, individet indgår i. Ifølge Kenneth Gergen er det positivt, han mener at man sagtens kan have en identitet selvom man har flere identiteter afbestemt på de forskellige arenaer --> men dette kritiserer Anthony Giddens
https://psykologiensveje.systime.dk/?id=p5419

# data[].attributes.body
Overvej, om unge i dag er meget selvoptagede og har et særlig stort behov for andres bekræftelse.
- Unge har de mange flere muligheder for at sælge sig selv og promovere, det kunne være en grund til at det er vigtigt at blive anerkendt og især på de sociale medier. Man kan kritiserer det på den måde at man kan sige det ikke kun er negativt at være selvoptaget, når man er selvoptaget i dag, tænker man bare på hvordan man selv fremstår og vill have det bedst muligt image, men det er ikke ensbetydende at man ikke tænker på andre mennesker.
https://psykologiensveje.systime.dk/?id=p5416&L=0

# data[].attributes.headline
Selvoptagenhed illustreret på et billede:

# data[].attributes.subject
Selvoptagenhed illustreret på et billede:

# data[].attributes.body
○      Beates off-day: https://www.youtube.com/watch?v=Di0vS5fv1qI

○      Aktivisterne: https://www.youtube.com/watch?v=o6OmpV5T4ec

○      Iværksætterne: https://www.youtube.com/watch?v=4T_p7artz2E

○      Elitedateren: https://www.youtube.com/watch?v=guI4Fgbu47c

Hvorvidt afspejler ungdommen og senmoderniteten idag i disse videoer:

Det afspejler en tendens i ungdommen sat i spidsen. Der er en tendens til at unge har en høj standard og vil kun hænge ud med de folk som minder dem selv. Videoerne viser at unge har svært ved at skelne mellem andre menneskers præstation herunder: deres kapitaler og deres personlighed. En person med en lav kulturel kapital, kan jo sagtens stadig være en god ven.

# data[].attributes.headline
22. Stress, livsforandringer og arbejdsliv

# data[].attributes.subject
22. Stress, livsforandringer og arbejdsliv

# data[].attributes.body
https://psykologiensveje.systime.dk/?id=p5559

Afsnittet ”Akut og kronisk stress”
https://psykologiensveje.systime.dk/?id=p5574 beskriver, hvad stress er, og hvad er akut stress og kronisk stress:

Akut stress:

Når vi står overfor en trussel eller udfordring fra omgivelserne, har vi som andre dyr en instinktiv overlevelsesfunktion, en såkaldt kamp/flugt-reaktion, der aktiveres for at imødegå udfordringen. Det var den amerikanske fysiolog Walter Cannon (1871-1945), der som den første beskrev denne reaktionsmåde allerede i 1915.

Den forløber på den måde, at udfordringerne eller faren "tænder" det sympatiske nervesystem, der frigiver stresshormonet adrenalin. Dette stresshormon aktiverer dernæst kroppen ved at sørge for, at sukkerstoffer frigives til brug for den kommende muskelaktivitet, at puls, blodtryk og vejrtrækning sættes i vejret, og at blodet bliver mere letflydende og omdirigeres fra de indre organer og huden til hjernen og musklerne.

Der sker ligeledes noget rent psykisk. Vores opmærksomhed øges, og vores hukommelse og indlæringsevne virker bedre. Det er også med til at gøre os klar til at håndtere udfordringerne.

Kronisk stress:

Kronisk stress opstår dér, hvor den akutte stress ikke ophører, og hvor kroppen derfor gennem længere tid ikke har mulighed for med jævne mellemrum at vende tilbage til normaltilstanden.

Man kan definere den kroniske stress som en tilstand, hvor man oplever, at man udsættes for krav eller trusler fra omgivelserne, der overstiger ens evne til tilpasning, og hvor man ikke er i stand til at fjerne truslen.

# data[].attributes.body
Analyse med udgangspunkt i afsnittet: "Stress: Et samspil mellem ydre og indre faktorer"
https://psykologiensveje.systime.dk/?id=p5573

# data[].attributes.body
http://www.kommunikationsforum.dk/artikler/fear-of-missing-out-paa-sociale-medier