# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuhmo ja Kajaani edustavat Järvi-Suomen pohjoisinta kolkkaa. Kuhmoa pidetään erityisesti kansamme syvimmän olemuksen, kalevalaisuuden, kaupunkina. Myös Kuhmon kamarimusiikkifestivaali on niin meidän suomalaisten kuin turistienkin rakastama heinäkuinen tapahtuma. Kajaanissakin kulttuurikalenteri on vilkas ja kattava: kaupunki isännöi niin Kainuun JazzKevättä, Kajaanin Runoviikkoa kuin Kajaani Tanssii -tapahtumaa. Kajaanin puhtaat ja kalaisat vesistöt, kuten Oulujoki ja Oulujärvi, ovat myös kalastajien mieleen.

Järvi-Suomen keskellä sijaitsevat Iisalmi, Kuopio, Varkaus ja Jyväskylä. Iisalmen kuuluisimmat turistitärpit ovat Runnin kylpylä, Saarikosken puukanava, Neulatammen suihkupato ja Olvin panimo. Muistathan kurkata Kuappiin, maailman pienimpään ravintolaan! Iisalmen lisäksi myös Kuopio on todellinen savolaisuuden tyyssija. Kallaveden rauhassa, Tahkon ja Kasurilan laskettelurinteissä sekä Puijon metsäpoluilla ja -laduilla kotimaan matkaaja latailee mielellään akkujaan. Kuopio tunnetaan totta kai myös lupsakasta toristaan.

Varkaus tarjoaa runsaasti luontokohteita ja -aktiviteetteja. Linnansaaren ja Koloveden kansallispuistot, Ämmäkoski ja Taipaleen kanava sekä suositut lintutornit huumaavat veneilijän, patikoijan, lintubongarin ja kalastajan. Alueella elää monta ainutlaatuista eläintä, kuten saimaannorppa, sääksi, kaulushaikara ja ruskosuohaukka. Kämärin saari on luonnonkaunis viheralue keskellä kaupunkia.

Valon ja Alvar Aallon kaupunkina tunnetussa Jyväskylässä on lukuisia merkittäviä käyntikohteita. Noin 50 Aallon suunnittelemaa rakennusta, 70 upeasti valaistua kohdetta (kuten Kuokkalan silta) sekä UNESCO:n maailmanperintölistalle päässeet Petäjäveden vanha kirkko ja Oravivuoren kolmiomittaustorni ovat seudun kuuluisimmat nähtävyydet.

Ilo elää Karjalassa - sekä Joensuussa, Savonlinnassa ja Lappeenrannassa! Ilosaarirock, kansanmusiikkifestivaalit Kihaus ja Neitivirtafolk sekä Rokumentti ja Viscult - elokuvatapahtumat vetävät joka vuosi Joensuun seudulle runsaasti väkeä. Oopperajuhlistaan ja Olavinlinnastaan kuuluisan Savonlinnan vetonauloja ovat Koloveden ja Linnansaaren kansallispuistot, Saimaa-risteilyt, kännykänheiton MM-kisat sekä uhanalaiset saimaannorppa, valkoselkätikka ja ruisrääkkä. Lappeenrannan ylpeydenaiheita ovat vieraanvaraisuus, syvä rakkaus musiikkiin (kaupungissa on yli 10 eri kuoroa tai orkesteria) sekä Linnoitus, jossa toimivat mm. Etelä-Karjalan museo, Etelä-Karjalan taidemuseo ja Suomen vanhin ortodoksikirkko.

Mikkelissä mökkeillään, varsinkin lapsiperheellä. Seutu onkin Suomen suosituin perhelomakohde, eikä ihme: maamme kauneimmat vesistöt, huvipuisto Visulahti sekä lasten kesätapahtuma Hulivilikarnevaali ovat kaikki täällä. Mikkelin alueen tunnetuimpia kulttuuririentoja ovat Kangasniemen Musiikkiviikot, Mikkelin musiikkijuhlat, Ballet Mikkeli sekä Mikkelin kaupunginorkesterin lukuisat eri esitykset.

Tampereen näyttelytarjonnasta jokainen löytää varmasti omansa: kaupungissa on kymmeniä houkuttelevia museoita ja gallerioita, kuten Vapriikki, Sara Hildénin taidemuseo, Lenin-museo ja Vakoilumuseo. Tampereella sijaitsee myös arkkitehtonisia helmiä sekä kulttuurihistoriallisesti merkittäviä kirkkoja. Särkänniemi on yksi maamme suosituimmista huvipuistoista.

# data[].attributes.attachment_link.title
Itä-Suomi matkailu ja matkakohteet - loma Järvi-Suomessa | Discovering Finland

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuhmo ja Kajaani edustavat Järvi-Suomen pohjoisinta kolkkaa. Kuhmoa pidetään erityisesti kansamme syvimmän olemuksen, kalevalaisuuden, kaupunkina. Myös Kuhmon kamarimusiikkifestivaali on niin meidän suomalaisten kuin turistienkin rakastama heinäkuinen tapahtuma. Kajaanissakin kulttuurikalenteri on vilkas ja kattava: kaupunki isännöi niin Kainuun JazzKevättä, Kajaanin Runoviikkoa kuin Kajaani Tanssii -tapahtumaa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomalaisilla on vahva suhde luontoon. Suomalaiset esimerkiksi liikkuvat mielellään metsissä, uivat järvissä ja meressä sekä viettävät aikaa perheen kanssa mökillä. Moni suomalainen rentoutuu parhaiten luonnossa.

Suomi on pitkä maa ja Suomessa on monenlaista luontoa. Lapin luonto on hyvin erilainen kuin esimerkiksi Etelä-Suomen luonto.

Alla kerrotaan tyypillisistä suomalaisista maisemista. Tervetuloa retkelle ympäri Suomea!

Suomi on tuhansien järvien maa

Jos haluat kesällä uida järvessä, se onnistuu helposti. Suomessa on nimittäin peräti 187 888 järveä. Erityisen paljon järviä on Suomen keskiosassa. Siksi Keski-Suomea kutsutaankin Järvi-Suomeksi.

Järven vesi on suolatonta. Järvissä elää makean veden kasveja ja kaloja, esimerkiksi ahven ja lahna ovat järvikaloja.

Saimaa on suomen suurin järvi. Se on myös neljänneksi suurin järvi Euroopassa. Saimaan rannalla sijaitsevat muun muassa seuraavat kaupungit: Lappeenranta, Imatra, Mikkeli, Savonlinna, Kitee, Varkaus ja Joensuu. Saimaa tunnetaan yhdestä eläinlajista, joka on vaarassa kuolla sukupuuttoon, nimittäin Saimaan norpasta.

Suomen syvin järvi on Päijänne. Yleensä Suomen järvet eivät ole syviä, keskimäärin vain 10-15 metriä.

Suomalaiset pitävät järvistä. He kalastavat ja uivat järvissä ja rakentavat mökin järven rannalle. Talvella järven rannalle voidaan tehdä luistinrata. Talvella jotkut myös uivat avannossa. He tekevät aukon jäähän ja menevät sinne saunasta uimaan.

Suomi on Itämeren rannalla

Suomi on Itämeren rannalla, ja sillä on laaja saaristo. Itämeri on murtovesialuetta. Se tarkoittaa, että vesi ei ole makeaa järvivettä, mutta ei aivan yhtä suolaista kuin merivesi yleensä. Itämeren keskisyvyys on 54 metriä, mutta syvin kohta on 459 metriä.

Itämeren eläinlajien määrä on pieni. Se johtuu vähäsuolaisesta murtovedestä ja alhaisesta lämpötilasta. Monet lajit eivät voi elää tällaisessa vedessä. Itämeri myös kärsii saasteista. Maat Itämeren rannoilla yrittävät yhdessä suojella Itämerta saastumiselta.

Itämerestä kalastetaan esimerkiksi lohta ja silakkaa. Ne ovat hyvin suosittuja kaloja Suomessa. Meri tarjoaa myös mahdollisuuksia huvitella. Esimerkiksi rannikkokaupungeissa kuten Hangossa, Kotkassa tai Porissa ihmiset purjehtivat, harrastavat surffausta ja tietenkin myös uivat meressä.

Suomen saaristo on hyvin kaunis. Saaristomeren alueella on noin 40 000 saarta. Saaristomerellä on Euroopan laajin saaristo.

Lapin tunturit

Tunturit ovat tärkeä osa Lapin maisemaa. Ne ovat erämaan keskellä kohoavia pieniä vuoria, joiden huiput ovat pyöreitä ja puuttomia. Lapin tunturit ovat syntyneet 65 miljoonaa vuotta sitten.

Lapin alueella kohoaa monia tuntureita. Tunnetuimpia tuntureita ovat esimerkiksi Halti, Saana ja Korvatunturi. Halti on korkein vuori Suomessa. Halti on aivan Norjan rajalla, ja sen huippu, 1365 metriä korkealla, on Norjan puolella.

Lapin tuntureiden juurella saattaa kasvaa havumetsää. Tunturit sijaitsevat yleensä erämaa-alueilla, usein jollakin suojelualueella, kuten kansallispuistoissa. Tuntureilla elää villi tunturipeura sekä siitä kesytetty poro.

Monet suomalaiset pitävät talviurheilusta, esimerkiksi laskettelusta. Monilla tuntureilla on laskettelukeskuksia. Yksi tunturi tunnetaan myös jostakin aivan muusta: Korvatunturilla, aivan Suomen itärajalla, asuu Joulupukki.

Pohjamaan lakeus

Lakeus tarkoittaa lakeaa aluetta, esimerkiksi peltoaukeaa tai tasankoa. Pohjanmaalla tätä lakeutta on loputtomasti, sillä Pohjanmaan alueella maa on tasaista kuin pannukakku.

Pohjanmaan tasainen maasto johtuu siitä, että maa oli ennen merenpohjaa. Suomen maaperä joutui jääkaudella jäämassojen alle. Kun jääkausi loppui, maa alkoi vähitellen nousta. Vielä keskiajallakin osa Pohjanmaata oli veden alla.

Suomessa suurimmat lakeudet ovat Pohjanmaalla, mutta laajoja lakeuksia on muuallakin, esimerkiksi Satakunnassa.

Lakeus on innoittanut myös kulttuuria ja arkkitehtuuria. Seinäjoella on tunnettu Lakeuden risti -niminen kirkko, jonka on suunnitellut arkkitehti Alvar Aalto. Kirjailija Antti Tuuri on kirjoittanut monta kuuluisaa romaania Pohjanmaasta.

Metsät ja erämaat

Erämaa tarkoittaa yleensä asumatonta luontoa, esimerkiksi laajaa metsäaluetta. Suomi on maailman metsäisimpiä maita, sillä Suomen pinta-alasta lähes kolme neljäsosaa on metsää. Sanotaan, että metsämaisema on suomalaisen sielunmaisema. Se tarkoittaa, että metsällä on aivan erityinen merkitys suomalaisille.

Yleisimmät puut Suomen metsissä ovat kuusi, mänty ja koivu. Metsissä elää myös runsaasti eri eläimiä, esimerkiksi karhuja, susia, kettuja, hirviä ja poroja. Myös monia pienempiä eläimiä, eri lintulajeja ja jyrsijöitä on runsaasti.

Metsää on Suomessa hyödynnetty monin tavoin: metsässä voi vaeltaa, metsästää, marjastaa ja sienestää. Ennen vanhaan suomalaiset käyttivät metsien puita esimerkiksi polttopuuna, tervanpoltossa ja laivanrakennuksessa. Nykyisin paperiteollisuus hyödyntää metsiä.

Metsiä pitää myös suojella. Metsät ovat tärkeitä ilmastolle, koska ne puhdistavat ilmaa hiilidioksidista. Toisinaan Suomessa keskustellaan kiivaasti siitä, saako metsää hakata.

Suot

Suomen pinta-alasta peräti kolmasosa on alunperin suota. Suo onkin hyvin tyypillinen ja ominainen asia Suomen luonnossa. Monille ulkomaalaisille suoperäinen maasto saattaa olla ainutlaatuinen kokemus. Soiden synty on myös ainutlaatuista. Suot eivät kasva samalla lailla kuin metsät. Suo kerrostuu pikkuhiljaa eli muodostaa itse oman kasvualustansa.

Suot kuuluvat omalta osaltaan suomalaisen luonnon monimuotoisuuteen. Soilla elää monia eläinlajeja ja kasvaa monia kasvilajeja, jotka eivät viihdy muualla. Soiden suojelu on tärkeää pelkästään näiden lajien säilymisen kannalta.

Soiden suojelusta alettiin keskustella Suomessa jo 50 vuotta sitten. Tuolloin maata rakennettiin paljon, ja asutuksen myötä menetettiin iso osa Lapin ja Kainuun suurista soista. Soidensuojeluohjelma on nykyään Suomen vanhin luonnonsuojeluohjelma.

Suomen ympäristökeskuksen vanhempi tutkija Kaisu Aapala sanoo, että soidensuojelussa on kuitenkin parantamisen varaa.

- Etenkin Etelä-Suomessa jäljellä olevat suot ovat pieniä ja suurimmaksi osaksi ojitettuja, Kaisu Aapala kertoo. Suomalaiset suot luokitellaan kolmeen eri ryhmään: korpeen, rämeeseen ja avosuohon. Korpisuot ovat lajistollisesti erittäin monimuotoisia. Siksi etenkin niiden suojelu on tärkeää.

Vaikka suot ovat usein aika karuja paikkoja, niillä kasvaa monia erityisiä kasvilajeja. Suolla käydään poimimassa hilloja eli suomuuraimia ja karpaloita. Soilla kasvaa myös rahkasammalta. Linnuista soilla viihtyvät erityisesti kurjet, suokukot ja muuttohaukat.

Soista saadaan myös turvetta. Turvetta käytetään maataloudessa ja teollisuudessa.
Tekstit: Monica Vasku ja Petri Kiuttu

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomalaisilla on vahva suhde luontoon. Suomalaiset esimerkiksi liikkuvat mielellään metsissä, uivat järvissä ja meressä sekä viettävät aikaa perheen kanssa mökillä. Moni suomalainen rentoutuu parhaiten luonnossa. Suomi on pitkä maa ja Suomessa on monenlaista luontoa. Lapin luonto on hyvin erilainen kuin esimerkiksi Etelä-Suomen luonto. Alla kerrotaan tyypillisistä suomalaisista maisemista. Tervetuloa retkelle ympäri Suomea!

# data[].attributes.attachment_link.title
K2, J5: Läntinen Järvi-Suomi | Meidän maamme - Vårt land

# data[].attributes.attachment_link.description
15/20. Läntisen Järvi-Suomen kaupunkimaisemat aukeavat ilmasta käsin matkalla Päijänteeltä Lahteen ja Alvar Aallon Jyväskylästä Savon sydämeen Kuopioon. Suomalainen slow-tv-sarja.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
6/10. Itäinen Järvi-Suomi ilmakuvattuna kesällä ja talvella. Jaksossa matkataan Kolin talvimaisemista Heinäveden reittiä Savonlinnan kautta Puumalaan Saimaansillan äärelle. Suomalainen Slow-TV- ohjelmasarja. (U)

Linkit ja artikkelit

Meidän maamme on ainutlaatuinen ohjelmasarja, jossa Suomi ja sen upea luonto esitellään ilmasta käsin. Kerrontatyyli on äärimmäisen yksinkertainen ja samalla vaikuttava: helikopterilla tehtyä ilmakuvaa säestää ohjelmaa varten sävelletty musiikki. Sarjan näyttää Suomen sekä kesäisen vehreänä että talven karuudessa. Kuvissa näkyy lähes koko maamme: Lapin tunturit, Pohjanmaan lakeudet, Itä-Suomen järvimaisemat, saaristo ja rannikkoseutu sekä kaupunkeja ja niiden elämä. Sarjan kymmenen uutta jaksoa julkaistaan 29. toukokuuta, ja silloin nautitaan kesätunnelmista. Sarjasta on koostettu myös syksyllä nähtävä nelituntinen erikoisjakso.

Ohjelmaan liittyvää

Meidän maamme - Vårt land: Artikkelit

# data[].attributes.attachment_link.title
Meidän maamme - Vårt land | Jakso 6: Itäinen Järvi-Suomi

# data[].attributes.attachment_link.description
6/10. Itäinen Järvi-Suomi ilmakuvattuna kesällä ja talvella. Jaksossa matkataan Kolin talvimaisemista Heinäveden reittiä Savonlinnan kautta Puumalaan Saimaansillan äärelle. Suomalainen Slow-TV- ohjelmasarja. (U) Linkit ja artikkelit Meidän maamme on ainutlaatuinen ohjelmasarja, jossa Suomi ja sen upea luonto esitellään ilmasta käsin. Kerrontatyyli on äärimmäisen yksinkertainen ja samalla vaikuttava: helikopterilla tehtyä ilmakuvaa säestää ohjelmaa varten sävelletty musiikki.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mielenkiintoisia nähtävyyksiä ja aktiviteettimahdollisuuksia Järvi-Suomessa

Niin sanotun tuhannen järven maassa sijaitsee Euroopan suurin järvialue, Järvi-Suomi. Kyseinen lempinimi ei ole lainkaan liioittelua, vaan päinvastoin; Suomessa sijaitsee lähes 200 000 järveä. Itäisessä Suomessa sijaitseva Järvi-Suomi pitää sisällään kuusi Suomen kymmenestä suurimmasta järvestä, mukaan lukien kaikista suurimman, eli Suur-Saimaan. Suurin osa Suomen järvistä sijaitsee nimensä mukaisesti Järvi-Suomessa, kuten myös suurin osa NOVASOLin mökkivalikoimasta sijaitsee kyseisellä alueella. Tarjoamme siis loistavat mahdollisuudet päästä tutustumaan tähän sinisten järvien ja vihreiden metsien värittämään ainutlaatuiseen maisemaan ja alueeseen sen nähtävyyksineen ja aktiviteetteineen.

Sillä Järvi-Suomi on alueellisesti suuri sekä laaja alue ja sisällöllisesti monipuolinen ja mielenkiintoinen, on sanomattakin selvää, että alueella riittää tekemistä ja nähtävää jokaiseen makuun ja lähtöön. Luonnollisesti monet alueelta löytyvät aktiviteetit ja nähtävyydet liittyvät jollain tapaa alueen kuvankauniiseen luontoon, mutta tekemistä ja nähtävää löytyy myös Järvi-Suomen kaupungeista, jos kaupunkielämä on enemmän mieleen. Järvi-Suomi onkin todella suosittua matkailu- ja lomailualuetta niin itse suomalaisten, kuin myös ulkomaalaistenkin lomailijoiden keskuudessa ja usein tänne matkailijoita houkuttelevat alueen upeat maisemat sekä monipuoliset mahdollisuudet erilaisiin vapaa-ajanaktiviteetteihin.

Mökkielämää ja saunakulttuuria

Järvi-Suomen alueella sijaitsee yhteensä jopa 200 000 mökkiä ja mökkikulttuuri onkin ollut lähellä suomalaisten sydäntä jo monien vuosisatojen ajan. Siinä on jotakin ainutlaatuista, lähteä viettämään viikonloppua perheen kanssa rauhalliseen mökkiympäristöön metsän katveeseen ja järven rantaan, nauttimaan täydellisestä hiljaisuudesta ja mielen sekä kehon latautumisesta. Noin joka viidennellä taloudella Suomessa on kesämökki omistuksissaan ja Järvi-Suomen alueella mökkejä sijaitseekin lukemattomia määriä. Vuokraa mökki Järvi-Suomesta NOVASOLin kautta, niin pääset itse kokemaan rauhoittavan ja ainutlaatuisen mökkielämän taian.

Tärkeä osa suomalaista elämäntyyliä ja myöskin suomalaisten mökkikulttuuria on tietysti sauna. Lähes jokaiselta mökiltä Suomesta löytyy sauna, unohtamatta normaaleja kotirakennuksia, kerrostaloja ja rivitaloja, jotka ovat lähes poikkeuksetta aina varustettu saunalla. Saunoja löytyy tyyliltään moneen lähtöön aina sähkökiuassaunoista puulämmitteisten saunojen kautta savusaunoihin. Lisäksi myös saunomisen tyylit vaihtelevat; joskus saatetaan käydä nopeasti 15 minuutin löylyillä, kun taas toisena kertana saunomisen parissa saatetaan viettää monia tuntejakin välillä uiden ja syöden ruokaa. Mikä olisikaan parempaa, kuin päästä saunan löylyihin rentoutumaan rankan päivän jälkeen ja pulahtaa välillä raikastavassa järvivedessä viilentymässä sekä paistaa saunan kiukaalla iltapalaksi herkulliset makkarat? Unelmien saunallinen mökki Järvi-Suomesta löytyy NOVASOLin kautta ja tarjoaa aidon ja perinteisen suomalaisen elämyksen, jolle ei ole vertaista.

Vesi osana vapaa-ajanaktiviteetteja

Järvi-Suomen alueelta löytyy luonnollisesti lukematon määrä vapaa-ajanaktiviteetteja, joihin liittyy olennaisena osana järvivesi. Alueella on mitä loistavimmat mahdollisuudet harrastaa erilaisia vesiurheilulajeja, kuten purjehtimista, melomista ja perinteisesti uimista. Melontaa varten välineitä vuokraavat monet retkeily-yritykset ja -keskukset ympäri Järvi-Suomea ja halutessasi voit lähteä tutkimaan järviä yksin tai opastetusti ryhmässä. Veneily on myös hyvin suosittua Järvi-Suomen alueella ja jos kaipaat hieman erikoisempaa vene-elämystä, kannattaa kokeilla sokkeloisia järviä pitkin kulkevaa höyrylaivaristeilyä. Etenkin lähes 15 ooo kilometriä rantaviivaa omaava Saimaa on monen veneilijän unelmakohde. Lomasi aikana kannattaa myös kokeilla niin sanottua suppailua, jota monet retkeily-yritykset ja -keskukset tarjoavat uutuutena, ja seikkailunhaluisten matkailijoiden kannattaa kokeilla jännittävää koskenlaskua. Nauttiessasi vapaa-ajanaktiviteeteista veden äärellä Saimaassa, saatat myös hyvän tuurin sattuessa törmätä Saimaan järvien omaan asukkiin, suloiseen saimaannorppaan.

Kansallispuistoja Järvi-Suomen alueella

Ympäri Suomea sijaitsee toinen toistaan upeampia kansallispuistoja, jotka esittelevät Suomen monimuotoista luontoa kauneimmillaan. Järvi-Suomen alueelta löytyy laaja valikoima erilaisia kansallispuistoja, jotka ovat kaikki näkemisen arvoisia, joten sinun päätettäväksi jää, mihin niistä haluat tutustua paikan päällä. Esimerkiksi Repoveden, Linnansaaren, Kolin ja Etelä-Konneveden kansallispuistot ovat vain muutamia esimerkkejä upeista kohteista, joissa ihmiskeho sekä -mieli lepäävät virkistävän patikoinnin lomassa. Monissa kansallispuistoissa on mahdollisuus edetä sekä helpompia ja lyhyempiä reittejä, että myöskin vaativampia ja pidempiä patikointiretkiä. Lisäksi usein monissa kansallispuistoissa on otettu huomioon liikuntarajoitteiset retkeilijät ja pyörätuolilla tai esimerkiksi lastenrattailla kuljettavia reittejä löytyykin kiitettävästi. Vuokraa mökki Järvi-Suomesta ja lähde tutustumaan yhteen alueen monista kansallispuistoista patikoimalla henkeäsalpaavissa ja vaihtuvan monipuolisissa maisemissa, välillä pysähtyen paistamaan makkaraa tulentekopaikalle tai pulahtaen virkistävään järviveteen.

Nähtävää ja tekemistä kaupungissa

Järvi-Suomen alueelta löytyy lukuisia suosittuja matkailukaupunkeja, joissa riittää tekemistä ja nähtävää koko perheelle moneksikin päiväksi. Järvi-Suomen alueen yhdessä tärkeimmistä mökkikunnista, Mikkelissä, pääset tutustumaan kaupungin mielenkiintoisen historian lisäksi esimerkiksi suosittuun matkailukohteeseen Kenkäveroon, jossa pääset nauttimaan monipuolisesti kulttuurista esimerkiksi ravintolan, näyttelyiden ja käsitöiden muodossa. Mikkelistä pääset kätevästi liikkumaan esimerkiksi Imatralle, missä kannattaa ehdottomasti käydä katsomassa vaikuttava Imatrankosken koskinäytös, tai Lappeenrantaan, joka on vallan ihana kesäkaupunki ja täällä pääset ihailemaan esimerkiksi upeita hiekkalinnoja sekä historiallisia linnoituksia. Myös Järvi-Suomessa sijaitseva Savonlinna on hurmaava kesäkaupunki ja kesäisin täällä järjestetäänkin kauniissa Olavinlinnassa kuuluisat ja suositut Oopperajuhlat, jonne saapuu vieraita ulkomaita myöten ja jonka aikana kaupunki täyttyy ääriään myöten iloisesta juhlakansasta. Muita myöskin ehdottomasti vierailemisen arvoisia kaupunkeja Järvi-Suomessa ovat muun muassa Tampere, Jyväskylä ja Kuopio.

Järvi-Suomen aktiviteetit talvella

Järvi-Suomen ollessa loistava matkailukohde etenkin kesäisin, ei tule unohtaa sen monipuolisia vapaa-ajanaktiviteetteja myös talviaikaan. Suomessa löytyy paljon tekemistä jokaiseen vuodenaikaan ja tietyt vuodenaikaan sidotut aktiviteetit luovatkin mahdollisuudet unohtumattoman elämyksen kokemiselle. Miltä kuulostaisi esimerkiksi retkiluistelu tai hiihtäminen talviauringossa kimaltelevalla järvenjäällä? Tai lumikenkäily vitivalkoisen lumen peittämissä metsämaisemissa? Talviajan ulkoilma-aktiviteetteihin saadaan ainutlaatuinen tunnelma, kun pakataan eväät ja lämmintä juotavaa mukaan ja pidetään puuhastelun lomassa evästauko virkistävässä talvipakkasessa lämmittävän nuotion äärellä. Mökki Järvi-Suomesta talviaikaan tarjoaa myös erityisen mahdollisuuden kokeilla avantouintia, pilkkimistä tai moottorikelkkailua talvisissa maisemissa. Lisäksi kannattaa muistaa loistavat mahdollisuudet lasketteluun Järvi-Suomen alueella sijaitsevissa laskettelukeskuksissa.

Vuokraa mökki Järvi-Suomesta NOVASOLin kautta

Järvi-Suomella on tarjota lomailijoille ja matkailijoille äärettömän paljon tekemistä ja nähtävää vuoden ympäri, ja siksi se onkin varsin suosittua matkailualuetta Suomessa. Alueelta löytyy jokaiselle jotakin ja mahdollisuudet kokeilla jotakin uutta ja erikoista ovat ainutlaatuiset. Vuokraa mökki Järvi-Suomesta NOVASOLin laajasta valikoimasta ja pääset itse kokemaan kaiken sen, mitä tällä monipuolisella ja eläväisellä alueella on sinulle ja perheellesi tarjota. Yksityinen mökki tarjoaa mitä parhaimman perustan kokea Järvi-Suomen lomasi itsenäisesti ja omatoimisesti.

# data[].attributes.attachment_link.description
Niin sanotun tuhannen järven maassa sijaitsee Euroopan suurin järvialue, Järvi-Suomi. Kyseinen lempinimi ei ole lainkaan liioittelua, vaan päinvastoin; Suomessa sijaitsee lähes 200 000 järveä. Itäisessä Suomessa sijaitseva Järvi-Suomi pitää sisällään kuusi Suomen kymmenestä suurimmasta järvestä, mukaan lukien kaikista suurimman, eli Suur-Saimaan. Suurin osa Suomen järvistä sijaitsee nimensä mukaisesti Järvi-Suomessa, kuten myös suurin osa NOVASOLin mökkivalikoimasta sijaitsee kyseisellä alueella.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Järvi-Suomi muodostuu Etelä-Savon, Pohjois-Savon, Keski-Suomen, Päijät-Hämeen, Pirkanmaan ja Kanta-Hämeen maakunnista. Pinta-alasta vähintään viidesosa on vettä, paikoin vettä on yhtä paljon kuin maata. Alueelta laskee mereen kolme isoa jokea: Kokemäenjoki, Kymijoki ja Vuoksi. Suomen suurin järvi, Saimaa sijaitsee myös Järvi-Suomessa. Muita suuria järviä maisema-alueella ovat Päijänne, Kallavesi, Keitele ja Puulavesi.

Järvi-Suomen maapinta-alasta noin 80 % on metsää. Hyvää peltomaata on Kuopion pohjoispuolisilla hiesurannoilla, mutta jo varhain moreenimaidenkin havumetsiä kaskettiin pelloiksi. Kaskeamishistorian myötä alueella esiintyy suhteellisen runsaasti mäntyä, koivua ja leppää. Kun järvisyys luo suotuisaa paikallisilmastoa ja vaarojen lakiosien pienilmastokin suosii viljelyä, tuottavat Savon pienialaiset pellot hyvin. Soita ei ole paljon maaston suhteellisen epätasaisuuden vuoksi. Järvi-Suomen korkein kohta on Nilsiässä sijaitseva Kinahmi, joka ulottuu 314 metriä merenpinnasta.

Päijät-Häme on selvästi seutua, jossa läntinen ja eteläinen Suomi muuttuu itäiseksi Suomeksi. Viljavia savikkotasankoja on vielä maakunnan eteläosissa, jossa maataloudella ja siihen pohjautuvalla asutuksella on vahvat juuret. Savikkotasankojen pohjoispuolella leviävät Salpausselkien kankaat. Järviä Päijät-Hämeessä on runsaasti.

Alue on Suomen metsäisintä. Monet Järvi-Suomen kunnat ovat syntyneet metsäteollisuuden ympärille ja se on monissa kunnissa edelleen merkittävä elinkeino. Vesistöt ovat mahdollistaneet metsäteollisuutta tukkien kuljettamisessakin. Puuta viedään jalostettavaksi myös Kymenlaaksoon ja Satakuntaan.

Maisema-alueen suurimpia kaupunkeja ovat Tampere, Jyväskylä ja Kuopio. Maalta kaupunkiin muutto on yleistä. Kuten Vaara-Suomessakin, pienten kuntien väkimäärä voi kesäkuukausina kaksinkertaistua mökkiläisten myötä. Mökkiläiset tuovat paikallisille elinkeinoja, kun kunnissa kehitetään erilaisia palveluita vapaa-ajanasukkaiden viihtymiseksi. Alueella puhutaan savolaismurteita.

# data[].attributes.attachment_link.description
Järvi-Suomi muodostuu Etelä-Savon, Pohjois-Savon, Keski-Suomen, Päijät-Hämeen, Pirkanmaan ja Kanta-Hämeen maakunnista. Pinta-alasta vähintään viidesosa on vettä, paikoin vettä on yhtä paljon kuin maata. Alueelta laskee mereen kolme isoa jokea: Kokemäenjoki, Kymijoki ja Vuoksi. Suomen suurin järvi, Saimaa sijaitsee myös Järvi-Suomessa. Muita suuria järviä maisema-alueella ovat Päijänne, Kallavesi, Keitele ja Puulavesi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Järvi-Suomen maisemia Nilsiän Tahkovuorelta nähtynä.

Järvi-Suomea kartalla.

Järvi-Suomi on Suomen maantieteellinen osa-alue, jolle on tunnusomaista runsasjärvisyys ja vaihteleva maisema. Se sijaitsee Sisä-Suomessa lähinnä maan itäisissä ja keskisissä osissa. Järvi-Suomi kattaa Suomen pinta-alasta noin neljänneksen.

Järvi-Suomi rajautuu etelässä, lännessä ja luoteessa Saaristo- ja Rannikko-Suomeen. Salpausselkä on Järvi-Suomen etelä- ja kaakkoisraja. Se on selkeä maisemallinen raja vähäjärviseen eteläiseen Rannikko-Suomeen. Lounaassa Järvi-Suomi rajoittuu Loimaan ja Satakunnan peltoalueisiin. Luoteessa on soinen Suomenselän vedenjakaja ja koillisessa Pielisen Vaara-Suomi. Järvi-Suomi on etelästä pohjoiseen noin 350 kilometriä pitkä ja itä-länsi-suunnassa noin 350 kilometriä leveä.

Järvi-Suomi on suhteellisen yhtenäinen alueeltaan, mutta sen eri alueet eroavat toisistaan järvisyyden ja maiseman suuntautuneisuuden perusteella. Järvi-Suomen suuren koon vuoksi myös kasvillisuudessa ja ilmastossa on eroja.

Järvet peittävät Järvi-Suomen ydinalueilla yli 50 % kokonaispinta-alasta (koko Suomen järviprosentti on 9,9). Suurten järvien keskisyvyys on 10-15 metriä, mutta pienemmät järvet ovat tavallisesti matalia ja niiden keskisyvyys on pari metriä. Suomen kymmenestä suurimmasta järvestä Järvi-Suomessa sijaitsee seitsemän: Suur-Saimaa, Päijänne, Pielinen, Iso-Kalla, Keitele, Iso-Längelmävesi ja Puulavesi. Järvi-Suomen vesistöjä ovat Vuoksen, Kymijoen ja Kokemäenjoen vesistöt. Alueen vedet kuuluvat kokonaisuudessaan näihin vesistöihin.

Järvi-Suomen pinnanmuoto on yleisilmeeltään tasainen, mutta viettää kauttaaltaan etelään. Alue ei kuitenkaan ole täysin tasainen, sillä vaihtelevuutta tulee kivikkoisista mäkimaista ja paikoin jopa vuorista. Kallioperässä on rikkonaisia ja syvälle rapautuneita murrosvyöhykkeitä, jotka ovat kuluneet ympäristöä alemmaksi. Kallioperän suoraviivaisissa murroslaaksoissa on lukuisia järviä, joita reunustavat jyrkät kalliot. Mannerjään virtausvaikutus on jättänyt Järvi-Suomen maastoon ja järviin monissa paikoissa selkeän luode-kaakkosuuntauksen. Jääkauden jäljiltä on myös runsaasti moreeniselänteitä eli drumliineja. Nämä antavat maisemalle selvän, juovikkaan luonteen. Metsäiset drumliinit ovat joskus kilometrien pituisia ja kohoavat usein kymmeniä metrejä järvien rannoilta ylöspäin tai muodostavat järviin pitkiä niemiä ja saarijonoja.

Järvi-Suomen pohjoisosat ovat vedenjakajaseutua ja siellä maasto kohoaa 200 metrin korkeuteen merenpinnasta. Suurimpien vesistöjen rannat ovat alle sadan metrin korkeudessa merenpinnasta. Suur-Saimaan veden korkeus merenpinnasta on 76 metriä, Päijänteen 78 metriä ja Pyhäjärven 77 metriä. Järvi-Suomen korkein kohta on kvartsiittinen Nilsiän Kinahmi, joka kohoaa 314 metriä merenpinnasta. Päijänteen ympäristöstä löytyy muita korkeita kohtia: Uutelanmäki (258 metriä) sekä Tammimäki ja Kammiovuori (molemmat 241 metriä merenpinnasta).

Kasvillisuus

Järvi-Suomen metsät ovat keskinkertaisia ja laihoja. Ne peittävät alueen maapinta-alasta noin 80 %. Puulajeina esiintyy pitkäaikaisen kaskeamisen vuoksi suhteellisen runsaasti mäntyä, koivua ja leppää. Kuusi on vallannut takaisin aikaisemmin menettämiään kasvupaikkoja. Reheviä lehtoja ja lehtomaisia metsiä on laajemmassa määrin vain Kuopion lehtokeskuksessa ja Liperin alueella. Järvi-Suomessa on vähän soita, koska maasto on suhteellisen epätasaista.

Ihmisen toiminta

Asutus on asettunut Järvi-Suomessa aluksi vesien varsille. Vanhastaan on ollut myös mäki- ja vaara-asutusta. Lisäksi toisen maailmansodan jälkeen soistuneita alueita uudisasutettiin. Alueen asutus on eteläisiä rannikkoalueita harvempaa ja hajanaista. Vesistöjen rannoilla sijaitsevat laajimmat savikot ja viljelykelpoiset maat. Siten asutus ja pellot sijaitsevat tavallisesti vesistöjen rannoilla.

Järvi-Suomen sokkeloiset vesitiet ovat muodostaneet esteen maaliikenteelle, mutta mahdollistaneet runsaan sisävesiliikenteen ja puutavaran uitot. Väyliä on parannettu ruoppauksin ja kanavin. Alueen runsaiden metsien ansiosta vesireittien yhtymäkohtiin ja koskien rannoille syntyi paljon puunjalostusteollisuutta. Alueen suurimpia metsäteollisuuskeskuksia olivat Tampere, Valkeakoski, Nokia, Äänekoski, Varkaus, Kuusankoski ja Imatra. Metsäteollisuus on vaikuttanut muun muassa myös Jyväskylän, Lahden, Heinolan, Joensuun ja Lappeenrannan kehitykseen merkittävästi.

Järvi-Suomi on suomalaisten lomanviettoaluetta. Vesistöjen rannoilla on paljon kesämökkejä. Alueella on myös useita lomanviettokeskuksia. Lisäksi alueelle suuntautuu matkailua Suomen ulkopuolelta.

Aiheesta muualla

# data[].attributes.attachment_link.description
Järvi-Suomi on Suomen maantieteellinen osa-alue, jolle on tunnusomaista runsasjärvisyys ja vaihteleva maisema. Se sijaitsee Sisä-Suomessa lähinnä maan itäisissä ja keskisissä osissa. Järvi-Suomi kattaa Suomen pinta-alasta noin neljänneksen. Järvi-Suomi rajautuu etelässä, lännessä ja luoteessa Saaristo- ja Rannikko-Suomeen. Salpausselkä on Järvi-Suomen etelä- ja kaakkoisraja. Se on selkeä maisemallinen raja vähäjärviseen eteläiseen Rannikko-Suomeen.

# data[].attributes.body
Maisema-alueen nimi

Suomen kartta, josta näkyy maisema-alueen koko ja sijainti, suurimmat kaupungit, tärkeimmät joet ja järvet.

Kerro, millainen luonto maisema-alueella on

Mitä nähtävyyksiä alueella on?