# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mainiot Mediaperheet -materiaalikokonaisuus on suunnattu ammattikasvattajille ja muille 6-8 -vuotiaiden kanssa toimi-ville. Materiaalikokonaisuus opastaa järjestämään Mainiot Mediaperheet -tilaisuuden ja antaa taustatietoa lasten ja kotien media-arjesta, koulun ja päiväkodin roolista ja -mediakasvatuksesta kasvatuskumppanuuden hengessä. Mainiot Mediaperheet-toimintamallin tehtävien kohderyhmänä ovat esikoulu, ja 1.- ja 2.-luokkalaiset vanhempineen. Tehtävät ovat sovellettavissa eri ikäryhmille.

Mainiot Mediaperheet -toimintamallin tavoitteena on myös lisätä vanhempien ja ammattikasvattajien mediakasvatusvalmiuksia sekä auttaa löytämään ja hyödyntämään kotien, päiväkotien ja alakoulujen mediakasvatuksen tueksi julkaistuja aineistoja.

Mainiot Mediaperheet -oppaan avulla järjestät hauskan mediakasvatustapahtuman!

Mainiot Mediaperheet -tehtävät kannustavat vanhempia tutkimaan median mahdollisuuksia ja tuottamaan sisältöä yhdessä lasten kanssa. Tehtäväpisteillä kuvataan, katsotaan, kuunnellaan, keskustellaan ja pelataan. Tarkoituksena on että vanhempi tutkii, pelaa, pohtii ja erityisesti pitää hauskaa yhdessä lapsen kanssa. Sekä lapset että aikuiset saavat pohtia sisältöjä ja tarttua laitteisiin. Mainiot Mediaperheet -tehtävärata voidaan toteuttaa omana tilaisuutena tai jonkin muun tapahtuman yhteydessä.
Lataa Mainiot Mediaperheet-opas

# data[].attributes.attachment_link.description
Metkan oppimateriaalit ovat kertyneet vuosien saatossa, osittain hankkeiden sisällöistä ja osittain omana tuotantonaan. Kehitämme säännöllisesti uusia oppimateriaaleja tukeaksemme kasvattajien toimintaa muuttuvassa mediakulttuurissa. Metkan oppimateriaalien tavoitteena on tarjota ideoita ja vinkkejä käytännön mediakasvatustyöhön sekä monipuolisia näkökulmia ajankohtaisiin median ilmiöihin. Materiaalit ovat sovellettavissa eri ikäryhmille, eri tilanteisiin ja eri sisältöihin aina varhaiskasvatusikäisistä aikuisiin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Matkalla mediaan -opas 1.-3. -luokkalaisille " Mediakasvatus

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomen 4H -liitto on tuottanut kerhonohjaajilleen ja muille kiinnostuneille suunnatun Matkalla mediaan -oppaan. Opas koostuu kerhon kokoontumiskerroille tai miksei vaikkapa luokkahuoneeseen sopivista teemoista ja tehtävistä. Aiheina ovat muun muassa kännykällä kuvaus, pelin teko, mainokset ja median tutut hahmot. Opas tehtävineen on suunnattu 1.-3 -luokkalaisten ohjaajille, ja lisätietoa siitä löytyy täältä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hyvä medialukutaito merkitsee esimerkiksi sitä, että vastaanottaja pystyy arvioimaan, mille kohderyhmälle joku mainos on suunnattu tai millaisilla keinoilla mainostaja pyrkii vaikuttamaan vastaanottajaan. Medialukutaito auttaa myös näkemään millaisia valintoja jotakin mediatekstiä tuotettaessa on tehty: kuka puhuu, mikä on esitystapa, mitä on otettu mukaan ja mitä jätetty pois jne.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Medialukutaidolla tarkoitetaan kykyä katsoa, lukea ja ymmärtää erilaisia mediassa julkaistuja tekstejä ja kuvia.
Hyvään medialukutaitoon kuuluu, että vastaanottaja eli lukija tai katsoja, pystyy arvioimaan, millaiselle kohderyhmälle viesti on tarkoitettu ja millaisilla keinoilla tuo kyseinen viesti pyrkii vaikuttamaan vastaanottajaan.

Vastaanottajan täytyy osata arvioida, millainen tekstilaji on kulloinkin kyseessä. Onko viestin tarkoitus myydä jotain tuotetta tai aatetta vai onko tarkoitus välittää mahdollisimman neutraalia tietoa jostakin asiasta?

Mediassa ja varsinki internetissä on paljon sellaista sisältöä, joka ei noudata journalismin pelisääntöjä. On olemassa sivustoja, joiden ulkoasu ei poikkea esim. sanomalehtien virallisista sivustoista. Lukijan on oltava erityisen tarkka, että hän osaa erottaa oikean uutisen näiden sivustojen julkaisemista kohu-uutisista. Lue lisää: Uutista on helppo matkia.

Mediakompassi-sivustosta löytyy paljon hyödyllistä tietoa medialukutaidosta ja sen kehittämisestä.

Mediakompassi: medialukutaito

Videot voi katsoa täältä.

1. Etsikää ryhmissä netistä vanhoja Pepsi- tai Coca Cola -mainoksia tietyltä aikakaudelta.
2. Kootkaa kuvat PP-esitykseksi ja julkaiskaa työnne Padletissa.
3. Laatikaa yhdestä mainoksesta yksityiskohtaisempi mainosanalyysi:
- Mitä mainostetaan
- Mikä on kohderyhmä?
- Mistä kohderyhmän voi päätellä?

- Millaisista osista mainos rakentuu? (tekstit, kuvat, muodot, värit)
- Mihin huomio kiinnittyy ensiksi?

- Onko kysymyksessä tiedottava mainos vai onko mainoksen tarkoitus luoda mielikuvia?
- Millaisia arvoja mainos katsojalle välittää? Millaiset ihmiset mainoksen mukaan käyttävät tuotetta?

- Onko mainos sinusta onnistunut? Miksi?
- Vetoaako mainos sinuun? Alatko haluta tuotetta?

Lisämateriaalia:

Katso myös tämä.

Kaikkea ei kannata uskoa. Lue lisää...

Linkkejä:

Valheenpaljastajat Yle media- ja digitaidot

Verkonvaltiaat

Sananvapaus ja sensuuri
Vain vähemmistö maailmasta pääsee internetiin
Huorittelijat
Vain prosentti nuorista uskoo MV-lehden juttuja
Yhdeksän tyyppillisintä nettihuijausta
Faktabaari
Näin somehuhusta tulee "totta"

Heikko medialukutaito suurin turvallisuusuhka

Yle Perjantai haastatteli kiistellyn MV-lehden perustajaa

Kuvanlukutaito

Kuva voi valehdella enemmän kuin tuhat sanaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Medialukutaidolla tarkoitetaan kykyä katsoa, lukea ja ymmärtää erilaisia mediassa julkaistuja tekstejä ja kuvia. Hyvään medialukutaitoon kuuluu, että vastaanottaja eli lukija tai katsoja, pystyy arvioimaan, millaiselle kohderyhmälle viesti on tarkoitettu ja millaisilla keinoilla tuo kyseinen viesti pyrkii vaikuttamaan vastaanottajaan. Vastaanottajan täytyy osata arvioida, millainen tekstilaji on kulloinkin kyseessä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kun liittyy Facebookiin on turha kuvitella enää hallitsevansa täydellisesti omaa yksityisyyttään. Kaiken itseä koskevan tiedon sulkeminen ulkopuolisilta on mahdotonta, mutta huolettomaksi hölmöksi ei kannata ruveta. Viisainta on pyrkiä valjastamaan Facebook-virta mahdollisimman hyvin omaan hallintaan.

Miksi näen juuri tietyt mainokset?

Facebookissa ei pääse mainoksista eroon vaikka kuinka yrittäisi. Käyttäjä voi kuitenkin valita, ainakin jossain määrin, kuinka paljon antaa itsestään mainosten kohdentamista hyödyttävää taustatietoa. Toisaalta mainosten kohdentamisen idea on tarjota yksittäiselle käyttäjälle juuri häntä palvelevaa sisältöä.

Facebook hyödyntää aina mainosten kohdentamisen perusteena tietoja iästä, sukupuolesta, sijainnista ja laitteista, joilla Facebookia on käytetty. Vaikka olisin piilottanut syntymävuoteni, FB kertoo sen mainostajille.

Kaikki toimintani Facebookissa vaikuttaa siihen, millaisia mainoksia minulle näytetään.

Facebook kerää myös tietoja siitä millaista sisältöä jaan, keiden kanssa pidän yhteyttä, mistä sivuista tykkään, mitä sovelluksia käytän, jne.

Sekin, millä nettisivuilla olen käynyt Facebookin ulkopuolella, voi toimia Facebook-mainonnankin taustatietona. Verkkosurffailusta kerättyyn tietoon perustuvan mainonnan voi kieltää eurooppalaisen digitaalisten mainostajien järjestön, EDAA:n ylläpitämällä Your Online Choices -sivustolla.

Kaikki toimintani Facebookissa vaikuttaa, siihen millaisia mainoksia minulle näytetään. Jonkunlaisen aavistuksen oman persoonan kaupallisesta arvosta voi muodostaa tutustumalla omiin mainosasetuksiin.

Oman tilin mainosasetukset löytyvät Facebook-sivun yläpalkin linkistä tai Facebook-seinällä näytetyn mainoksen oikeassa yläkulmassa olevan väkäsen takaa kohdasta "Miksi näen tämän?". Mainosväkäsen takaa paljastuu myös jonkinlainen selitys sille, miksi kyseinen mainos on kohdennettu juuri minulle.

Itselläni ei ollut aavistustakaan siitä, että saattaisin olla erityisen kiinnostunut romuraudasta, tomusokerista, supersoluista tai profetioista.

Tutustuminen omiin mainosasetuksiin voi muistuttaa psykoterapeutin vastaanotolla käymistä. Ainakaan itselläni ei ollut aavistustakaan siitä, että saattaisin olla erityisen kiinnostunut romuraudasta, tomusokerista, supersoluista tai profetioista. Kummallisuuksien seasta löytyivät hyvin kattavasti myös tykkäämäni Facebook-sivut ja niiden aihepiirit. Niin ikään siviilisäätyni, käymäni koulut ja laitteet, joilla Facebookia käytän, löytyivät mainosasetusluettelosta.

Mainosasetusluetteloa voi muokata itse, mutta käytännössä uusia "kiinnostuksen kohteita" ilmestyy luetteloon jatkuvalla syötöllä. Jatkuva siivoaminen voi osoittautua käytännössä turhan työlääksi.

Unohtuvatko salasanat? - älä silti kirjaudu FB-tilin avulla muihin palveluihin

Facebook haistelee tietojani myös muista palveluista, joihin olen kirjautunut FB-tunnuksillani. Facebook-kirjautuminen on kätevää ja helpottaa salasana-dementikon arkea. Vastalahjaksi vaivattomuudesta tulen kertoneeksi muun muassa sen, että keräilen Pinterest-tauluuni leivontareseptejä. Tämäkin tieto kiinnostaa mainostajia.

Vaikka leipomisharrastukseni ei maailman suurin salaisuus olisikaan, niin ikäväksi Facebook-tunnuksilla kirjautuminen muuttuu, jos hetken tylsyydessä teen esimerkiksi tällaisen harmittoman tuntuisen nettitestin.

Facebookissa kiertävien, sisällöltään usein yhdentekevien testien päämääränä on kerätä mahdollisimman tarkkoja ja yksilöiviä tietoja käyttäjistä edelleen myytäviksi. Esimerkiksi kyseisen ammattitestin takana oleva saksalaisyhtiö Social Sweethearts kertoo keräävänsä paitsi testin tekijän henkilökohtaisia, myös muita hänen Facebook-profiilissaan julkisina olevia tietoja. Jos esimerkiksi kaverilistani olisi julkinen, jakaisin omien tietojeni lisäksi roskapostittajan käyttöön myös kavereideni tiedot.

Kaverilistan saa piiloon Kaveri-sivun oikeassa yläosassa olevan kynäikonin takana olevasta "Muokkaa yksityisyysasetuksia" -valikosta.

Tiedot vuotavat myös sovellusten kautta - siivoa turhat pois

Äskeinen tietoja urkkiva nettitesti on oikeastaan Facebook-sovellus. Kaikki sovellukset eivät ole pahasta. Silti niiden kautta jaetaan sovelluksen omistajalle ainakin käyttäjän nimi, Facbookin profiilikuva, kansikuva, sukupuoli, verkostot, käyttäjänimi ja käyttäjätunnus. Aivan turhanpäiten ei näitäkään pidä ulkopuolisille jaella. Siivous on sovellustenkin suhteen paikallaan.

Sovellusasetukset löytyvät Facebook-sivun yläpalkista "Yksityisyyden pikakuvakkeet" -linkin takaa samasta valikosta mainosasetusten kanssa. Jokaisen sovelluksen vieressä on kynä-kuvake, jonka takaa näkee mitä tietoja kyseinen sovellus kerää. Jos ei poista sovellusta kokonaan, niin ainakin tiedonjakoasetuksia on useimmiten syytä kiristää.

Jos sovelluksille ei ole tarvetta lainkaan, ne voi kytkeä kokonaan pois sovellusasetusten sivulta kohdasta "Sovellukset, sivustot ja lisäosat" - "Muokkaa" - "Poista alusta käytöstä".

Huolena huolettomat Facebook-kaverit

Kaveripiirissäni on muutamia innokkaita pelaajia. He vaikuttavat lähettelevän kutsuja yhtenään jos jonkinlaisiin härpäkkeisiin. Usein pelaaja itse on kutsuista autuaan tietämätön, sillä sovellukset voivat jakaa kutsuja ihan omin lupineen.

Omalle seinälle kohdistuvan sovellusspämmäyksen voi lopettaa sovellusasetukset-sivun kohdasta "Muiden käyttämät sovellukset". Toinen vaihtoehto on estää sovelluskutsut tietyiltä henkilöiltä yläpalkin yksityisyysasetukset-linkin kautta löytyvästä kohdasta "estäminen". Samalla sivulla saa estettyä myös liian innokkaiden tapahtumakutsujen lähettelijöiden yhteydenotot.

Jokunen Facebook-kaverini on myös tietäen tai tietämättään ruvennut mainosmannekiiniksi. Silloin tällöin seinälle ilmestyy sponsoroitu mainos, jossa kerrotaan että kaverini on tykännyt tästä. Kyseessä on silloin ns. yhteisötoiminnallinen mainos.

Kavereiden mainosasetuksiin en tietenkään pääse puuttumaan, mutta oman nimeni käytöstä voin päättää ja olla uskomatta Facebookin väitettä, että kaverini haluaisivat välttämättä nähdä kaiken mistä olen tykännyt. Yhteisötoimintojen sisällyttäminen mainoksiin kielletään mainosasetukset sivulta.

Vaikka omat asetukset olisivat kunnossa ja kaverilistat piilossa, oma yksityisyyden suoja riippuu paljon myös siitä miten Facebook-kaverit käyttäytyvät. Kaverit siis kannattaa valita huolella, ihan niin kuin oikeassakin elämässä.

Outojen kaveripyyntöihin ei kannata suostua eikä suttuisella profiilikuvalla varustettu tuttukaan ole välttämättä se, joksi itseään väittää. Feikkiprofiilit ja tietojenkalastelu on Facebookissa arkipäivää.

Oma kaverilista kannattaakin käydä aika ajoin läpi ja valita omalle seinälle näkyviin niiden henkilöiden päivitykset, jotka oikeasti kiinnostavat. Jos Facebook-kaveruuden lopettaminen tuntuu liian rankalta, on olemassa hienovaraisempikin vaihtoehto: seuraamisen voi vaivihkaa lopettaa asianomaisen huomaamatta.

Varoitusten vastapainoksi on syytä vielä vinkata ehkä kaikkein palkitsevin Facebook-käyttäjän linkki; Facebookin yläpalkissa äärimmäisenä oikealla sijaitseva kärjellään oleva kolmio. Sen takaa löytyvät uutisten asetukset. Siellä voit säätää keiden kanssa oikeasti haluat olla tekemisissä.

1. Tutustu mainosasetuksiisi, estä yhteisötoiminta mainoksissa

2. Älä kirjaudu Facebook-tunnuksilla muihin palveluihin

3. Piilota kaverilistasi, vinkkaa avoimen listan riskeistä myös omille kavereillesi

4. Poista turhat sovellukset tai estä sovellukset kokonaan

5. Tarkista aina kenet hyväksyt kaveriksesi, varo feikkiprofiileja

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.title
Facebook vie yksityisyyden - älä tee sitä liian helpoksi

# data[].attributes.attachment_link.description
Kun liittyy Facebookiin on turha kuvitella enää hallitsevansa täydellisesti omaa yksityisyyttään. Kaiken itseä koskevan tiedon sulkeminen ulkopuolisilta on mahdotonta, mutta huolettomaksi hölmöksi ei kannata ruveta. Viisainta on pyrkiä valjastamaan Facebook-virta mahdollisimman hyvin omaan hallintaan. Facebookissa ei pääse mainoksista eroon vaikka kuinka yrittäisi. Käyttäjä voi kuitenkin valita, ainakin jossain määrin, kuinka paljon antaa itsestään mainosten kohdentamista hyödyttävää taustatietoa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lapset ja nuoret netissä sekä WhatsAppin, Snapchatin ja Instagramin käyttö Kaarilan koulu

# data[].attributes.attachment_link.description
Lapset ja nuoret netissä sekä WhatsAppin, Snapchatin ja Instagramin käyttö Luennoitsijana sosiaalisen median kouluttaja Pauliina Mäkelä, Kinda Oy Vanhempainilt...

# data[].attributes.attachment_link.description
Keskusteleminen ja väittely ovat taitolajeja, joissa on helppo sortua omien näkemysten perustelemiseen virheellisesti, erityisesti verkossa. Asiantuntijoiden mukaan yleisiä virheitä nettikeskusteluissa ovat keskustelukumppanin sanomisten vääristely ja liian hätäiset johtopäätökset.