# data[].attributes.headline
Gruppe 6 (Line, Camilla, Nikolaj, Josefine)

# data[].attributes.subject
Gruppe 6 (Line, Camilla, Nikolaj, Josefine)

# data[].attributes.body
a) Hvad handler de politiske tiltag om? Hvad er formålet med tiltaget?
- Tiltaget går ud på at Indvandrer der har været bosat i Danmark, i 3 år eller derover, skal betale for egen tolk ved lægehjælp – dette skal mindske antallet af indvandre som ikke er dansk talende.
-Det er dog bevist i 2010 hvor man kort prøvede med denne lov, at indvandrene istedet begyndte at holde sig væk fra lægehjælp, fordi det økonomisk blev for dyrt.

b) Undersøg hvilke partier der støtter/er modstander af tiltaget?
- Regeringen + DF
- Enhedslisten er meget imod, man kan ende i en situation hvor folk kan ende med at blive fejlbehandlet.

c) Diskutér med udgangspunkt i faglige teorier og begreber hvorvidt tiltaget gavner integrationen?
- Indvandrer kan føle manglende anerkendelse fra den retslige s-fære, grundet de ikke føler de får samme behandlingen som majoriteten (etniske dansker)
- Ligeledes kan der forekommer segration fremfor integration, fordi indvandrene ikke har økonomisk råderum til at gå til lægen og derfor må isolere sig med hinanden i socialekategorier, som adskiller sig fra resten af samfundet. Dette han forudsage ghettodannelse og parallelsamfund.

# data[].attributes.headline
Gruppe 2 - Magnus, Emilie, Louise og Maria

# data[].attributes.subject
Gruppe 2 - Magnus, Emilie, Louise og Maria

# data[].attributes.body
a) Hvad handler de politiske tiltag om? Hvad er formålet med tiltaget?

Målet er at afskaffe ghettoer i 2030 og en af løsningsmulighederne er at tilbyde børn i  1-årsalderen fra udsatte boligområder et obligatorisk 25-timers læringstilbud, hvis de vel og mærke ikke går i dagtilbud.

Læringstilbuddet forholder sig sådan, at børnene får et målrettet forløb gennem leg og aktiviteter bliver de introduceret til traditioner, højtider, værdier og normer.

Hvis barnet ikke bliver indskrevet i læringstilbuddet, kan forældrene få frataget børnechecken.

De kan også blive straffet økonomisk, hvis barnet ikke deltager tilstrækkeligt, eller hvis de ikke selv deltager i planlagte aktiviteter.

b) Undersøg hvilke partier der støtter/er modstander af tiltaget?

Konservative, Venstre, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti

Socialdemokratiet støtter tiltaget men så gerne at det blev tilbudt til udsatte børn i hele landet, og ikke kun i udsatte boligområder.

SF er imod tiltaget da de, ligesom Socialdemokratiet, så at det blev tilbudt alle børn, men de sprang fra forliget fordi de mener at tilbuddet skal være frivilligt.

c) Diskutér med udgangspunkt i faglige teorier og begreber hvorvidt tiltaget gavner integrationen?

Assimilation

Forsøg på at integrere børn i den danske kultur og informere dem om danske traditioner og værdier, dermed kan der argumenteres for, at det er et forsøg på, at assimilere børn og dansk-gøre dem

Socialisering

(identitetsdannelse), primær, sekundær og dobbelt

Hvis børn fra udsatte miljøer vil opnå et reelt billede af Danmarks syn på dem og deres kultur/normer og værdier, er det essentielt at deltage i skolelivet og socialisere sig, derved danne en identitet ud fra samtlige kulturer og kunne omgås i hjemmet, samt resten af samfundet.

Social-kategorier

Skabe sig en omgangskreds og et socialt netværk der fungerer i en kulturel sammenhæng. En fornuftig omgangskreds, hvis man vil udvikle sig til en medborger i et fungerende samfund, er en kreds der har forståelse for danske værdier, der kan skabe fællesskaber på arbejdsmarkedet os.

# data[].attributes.body
a) Hvad handler de politiske tiltag om? Hvad er formålet med tiltaget?
Artikel 1)
- Sikre en mere blandet beboersammensætning
- dansk som arbejdssprog i beboerdemokratier (Socialdemokratiet, DF)

Artikel 2)
- Danmark skal være helt fri for ghettoer i 2030
- Undervisning: Børn skal gennemføre 3 sprogprøver i 0. Klasse (Obligatoriske fra 2020) (Regeringen, DF, og Socialdemokratiet. )
- Børne og social: Tvungen vuggestue for etårige børn i udsatte boligområder (obligatorisk 25 timer om ugen -> lære dansk og danske værdier) (DF og Socialdemokratiet)
Beskæftigelse:
- Folk på kontanthjælp, uddannelseshjælp og integrationsydelse må ikke flytte til de hårdeste ghettoområder.

b) Undersøg hvilke partier der støtter/er modstander af tiltaget?
Artikel 1)
- Støtter: Socialdemokraterne, DF
- Modstander: Alternativ, De Radikale, Enhedslisten
Artikel 2)
Støtter: SF, socialdemokraterne, DF

c) Diskutér med udgangspunkt i faglige teorier og begreber hvorvidt tiltaget gavner integrationen?
- Parallesamfund
- Gøre op med segregationen
Artikel 2: Assimilation (Man vil gerne have børn i daginstitutioner, for at de lærer danske værdier
- Kontaktteorien
- Sekundær socialisering

# data[].attributes.headline
Gruppe 4 - Mathias, Katrine, Rasmus og Anne

# data[].attributes.subject
Gruppe 4 - Mathias, Katrine, Rasmus og Anne

# data[].attributes.body
a) Hvad handler de politiske tiltag om? Hvad er formålet med tiltaget?
- Maskeringsforbuddet handler om at man ikke må skjule sit ansigt i offentligheden da det er kvindeundertrykkelse og truer demokratiet.
- Formålet er at sætte fokus på ligestilling mellem kønnene og få de i arbejde, som ikke er jobparate fordi de er tildækket, men stadig kan modtage offentlige ydelser

b) Undersøg hvilke partier der støtter/er modstander af tiltaget?
-75 stemte for og 30 stemte imod. Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative stemte for - sammen med to enlige LA'ere, undervisningsminister Merete Riisager og undervisningsordfører Henrik Dahl.
Flere andre LA'ere stemte imod lovforslaget sammen med Enhedslisten, Alternativet, De Radikale, SF og socialdemokraten Mette Gjerskov.

c) Diskutér med udgangspunkt i faglige teorier og begreber hvorvidt tiltaget gavner integrationen?
- fører til segregation - disse kvinder bliver hjemme og bliver ikke integreret i det danske samfund
- Stigmatisering af muslimske kvinder - bliver alle gjort til ofre og undertrykte kvinder
- mindre undertrykkelse og bevarelse af danske værdier og demokratiet
- fordel for barnet at kende mødres identitet osv - børn imiterer forældre, og kan de ikke se dem risikeres det, at den sociale indlæring svækkes
- Risikosamfundet - Før kæmpede muslimer for at de kunne gå med niqab hvor det nu er blevet danskerne der kæmper for at få muslimer til at undgå at gå med niqab og burka. Den risiko der kan være ved at gå med niqab og burka kan være med til at ændre solidariteten.
Etnocentrisme - Vi i Danmark sætter vores egen religion højere end andre religioner. Maskeringsforbudet er lavet indirekte mod muslimer der enten bærer burka eller niqab og derfor bruger vi vores religion som referenceramme til hvad der er rigtigt

# data[].attributes.headline
Gruppe 3 - Tais, Cecilie, Tenna og Lotte 

# data[].attributes.subject
Gruppe 3 - Tais, Cecilie, Tenna og Lotte 

# data[].attributes.body
Ghettoplan(kriminalitet)

a) Hvad handler de politiske tiltag om? Hvad er formålet med tiltaget?

Styrkede politiindsats i særlige udsatte boligområder

Højere straffe i bestemte områder

Kriminelle ud af ghettoerne

Kriminalitet i ghettoer skal straffes dobbelt så hårdt

Formål

At skærpe kriminaliteten i ghettoerne

Lige nu er ghettoerne en slags segregation og ved hjælp af tiltaget vil de blive integrere i det danske samfund

b) Undersøg hvilke partier der støtter/er modstander af tiltaget?

Støtter:

Hele regeringen

Troels Lund Poulsen, Venstre

Simon Emil Ammitzbøll-Bille, LA

“tage livtag” med ghettoerne. ”Hvis ikke man vil udvikle, må man nedlægge,"”

Modstander:

Socialdemokraterne, DF, Enhedslisten

Ninna Hedeager Olsen, borgmester i KBH, Enhedslisten

Socialdemokraterne

Deler en bekymring om hvor de mennesker som flytter ud af ghettoerne så skal flytte hen

DF

Bekymring om finansieringen

c) Diskutér med udgangspunkt i faglige teorier og begreber hvorvidt tiltaget gavner integrationen?

Kontaktteorien

De bliver flyttet væk fra dårlig social omgangskreds

Kommer i kontakt med majoriteterne, så fordommene og stereotyper forsvinder og den selvopfyldene profeti forsvinder(Rosenthal-effekten)

Forhindre fordomme i en vis grad

Anerkendelsesteorien

Hvis individet ikke får accept, anerkendelse og tryghed fra hjemmet af, kan de føle en form for svigt og derved søge mod andre grupper, som kan hjælpe med at opnå den form for anerkendelse. I ghettoerne er det lettere at opsøge bander og grupper som begår kriminalitet, derved opstår der en dårlig form for sekundær socialisation. Hvis de her udsatte familier bliver flyttes ud af ghettoerne og får yderligere hjælp til at socialisere sig, vil denne socialisation kunne forhindres.

Hvis de her individer finder tryghed og anerkendelse, vil de ikke have et behov for at opsøge andre grupper.

Bare fordi man flytter grupperne væk fra hinanden kan de stadig have kontakt og stadig have indflydelse på hinanden

# data[].attributes.headline
Gruppe 5 - Sitty, Isa, Storm, Mette --> Indfødsretsprøven

# data[].attributes.subject
Gruppe 5 - Sitty, Isa, Storm, Mette --> Indfødsretsprøven

# data[].attributes.body
1. Hvad handler de politiske tiltag om? Hvad er formålet med tiltaget?
- Indførslen af dansk statsborgerskabsprøve i 2001

- flygtninge og indvandrere kunne relativt let opnå dansk statsborgerskab og dermed kunne de fuldt ud drage fordel af de medfølgende økonomiske rettigheder
- det forhenværende regelsæt gjorde, at ukvalificerede og uvidende udlændinge uden videre fik tildelt statsborgerskab på spinkelt grundlag
- statsborgerskabsprøven (dengang indfødsretprøven) skulle sætte en stopper for, at udlændinge kunne få tildelt statsborgerskab alt for let
- lovgivningen blev således ændret, sådan at færre udlændinge fik statsborgerskab fremadrettet
- DF's skjulte agenda med at få reduceret antallet af udlændinge der opnår dansk statsborgerskab af ideologiske årsager

2. Undersøg hvilke partier der støtter/er modstander af tiltaget?

- Prøven blev oprettet fordi Dansk folkeparti ikke ønskede at folk fra andre lande og kulturer skulle kunne blive fuldgyldigt medlem af den danske stat. Det har partiet dog afvist. De støtter det.
- Partierne Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Socialdemokraterne støtter op omkring dansk statsborger testen og de har også været med til at revidere testen.
Venstre kritiserede meget testen, fordi den er så svær, at selv dansker ikke kan bestå den. De er derfor modstander af det.

3. Diskutér med udgangspunkt i faglige teorier og begreber hvorvidt tiltaget gavner integrationen?
-  Den soldariske sfære fra anerkendelsesteorien, hænger godt sammen med at blive

værdsat i et sociale fællesskab, altså her det danske.
- Den del af udlændinge der består statsborgerskabsprøven nu, er den del af udlændingene der har flest sociale, humane og økonomiske ressourcer, hvilket vil sige at det er dem der kommer til at bidrage positivt til samfundet, hvorimod dem der ikke består, ikke kan have indflydelse.
- nogle mener der skal tages nye tiltag, fordi multiple choice prøven er for nem at snyde til

# data[].attributes.body
a) Hvad handler de politiske tiltag om? Hvad er formålet med tiltaget?
- Det skal være et krav om, at man giver hånd, hvis man skal have dansk statsborgerskab (K) og (DF)
- En loyalitetserklæring - vise respekt, fordi det er noget vi gør i Danmark.

b) Undersøg hvilke partier der støtter/er modstander af tiltaget?
- DF og konservative, samt regeringen støtter op om tiltaget
- LA har ikke taget stilling til det endnu
- Mette Frederiksen (S), siger nej til forslaget - prøver at løse et problem der slet ikke eksisterer

c) Diskutér med udgangspunkt i faglige teorier og begreber hvorvidt tiltaget gavner integrationen?
- Nogle vil måske mene at de bliver diskrimineret, fordi det at give hånd til fx en af det modsatte køn er imod deres religion

- Danmark prøver i højere grad at assimilere indvandrere så de bliver en del af den danske kultur
- Vi prøver at bevæge os væk fra et parallelsamfund
- Bindestregsidentitet - forsøger at skabe broer mellem kulturerne