# data[].attributes.body
Kõne avaldati Ristirahva Pühapäevalehes 18.aprillil 1918.

Selles lubati Eesti rahvale head tulevikku, kuid oodati allumist ja ustavust Saksa riigile.

Anti ülesandeks kuulutada ennast Venemaast lahku ja valida Liivi- ja Eestimaa nõukogusse esindajad.

Tekst oli mõeldud Eesti rahvale.

Eesti oli Saksa võimu all olnud 5-6 nädalat.

Tänu maakoosolekule toimus kõne.

# data[].attributes.body
1917.a okt toimus enamlaste võimupööre.

See tugevdas iseseisvustaotlusi.

15. nov 1917 kuulutas Eesti Maapäev ennast kõrgemaks võimuks.

Enamlased püüdsid kõike takistada, aga iseseisvumise toetus aina levis.

Ainult enamlased jäid Eesti iseseisvusmise vastu.

# data[].attributes.headline
Eestimaa maakoosolekul kõnelenud Adolf von Seckendorff

# data[].attributes.subject
Eestimaa maakoosolekul kõnelenud Adolf von Seckendorff

# data[].attributes.body
9. aprill 1918, Eestima kindral-leitnant vabahärra

# data[].attributes.body
(1873-1936)

# data[].attributes.body
(1889-1918)

# data[].attributes.body
(1874-1956)

# data[].attributes.headline
Endla teatri ette kogunenud rahvas Eesti Vabariigi väljakuulutamisel

# data[].attributes.subject
Endla teatri ette kogunenud rahvas Eesti Vabariigi väljakuulutamisel

# data[].attributes.body
Põranda all tegutsesid Eesti riigiorganid edasi.

Jätkus salajase Kaitseliidu organiseerimine.

1918. aasta kevadel tunnustasid Eesti Vabariiki Inglismaa, Prantsusmaa ja Itaalia.

Saksa revolutsioon novembris.

9. november nõuti võimu Ajutisele Valitsusele.

11. november saadi võim Tallinnas ja 19. november kogu maal.

# data[].attributes.body
Likvideeriti kõik eestlaste 1917. aastal võidetud vabadused.

Majandus halvenes.

Terrorirežiim mitme saja ohvriga.

Keelustati Ajutine Valitsus.

Konstantin Päts saadeti vangilaagrisse.

Jüri Vilms lasti Soome põgenemise eest maha.

1918. aasta kevadel tulid kokku Eestimaa ja Liivimaa Maapäev.

Eesmärgiks oli personaalunioonina Saksamaaga ühinemine.

# data[].attributes.body
25. veebruar 1918 saabusid Tallinna Saksa väed.

Keelduti Eesti Vabariigi tunnustamisest.

Algas Saksa okupatsioon.

Kõrgemaks võimuks sai Saksa sõjaväeline valitsus.

# data[].attributes.body
1918.a algul alustati iseseisvusmanifesti koostamist.

Enamlased pettusid jaanuaris toimunud valimistes ja kuulutasid need kehtetuks.

Baltisakslased tahtsid Eesti okupeerimist , seega kuulutati nad lindpriiks.

Algas eriolukord, küüditamised.

18. veebruaril alustasid Saksa väed pealetungi.

Kohtasid vähe vastupanu.

Moodustati Eestimaa Päästmise Komitee, kuhu kuulusid Päts, Vilms ja Konik.

Eesti vabariik kuulutati välja Pärnus 23. veebruaril, Paides, Viljandis ja Tallinnas 24. veebruaril.

Päästekomitee kuulutas Eesti Panga hoones välja Eesti Vabariigi Ajutise Valitsuse