# data[].attributes.body
En forskningsrapport om sosiale medier gjort på Rosenvilde i fjor..

# data[].attributes.body
Goffmans frontstage/backstage

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I de sosiale medier virker det ofte som at livet er helt perfekt. Men er livet virkelig slik, eller er det bare en maske?
Sosiale medier får stadig større rolle i livene våre. Menneskene som fremstilles er ikke bare pene, men også livene deres fremstår som perfekte; det vil si husene deres er perfekte, de er aktive på treningssenter og legger ut bilder av de mest delikate og sunne måltider. Deretter blir man kanskje sittende selv og lure på hvorfor eget liv ikke er slik som det "de andre" fremstiller i sosiale medier. Men er alle andre virkelig så perfekte? Videre i artikkelen vil jeg forsøke å fremstille sosiale medier i lys av Erving Goffmans teori om dramaturgisk selvrepresentasjon.
Se og bli sett
På sosiale medier har man en unik mulighet til å nå ut til mange mennesker, kun ved hjelp av få tastetrykk. De sosiale mediene kommer i ulike former, og med ulike funksjoner, men det de alle har til felles er at man kan dele det man ønsker med verden. Ved hjelp av "liker"-knapper og kommentarer kan andre vurdere en, og gi positive eller negative tilbakemeldinger. Dermed vil man også føle at man blir sett og analysert, og kanskje gi uttrykk for det man ønsker at andre skal se, mens man skjuler de sidene ved seg selv som man tror at andre vil se ned på eller ikke like.
Dramaturgisk selvrepresentasjon
I følge Goffman bedriver vi en form for dramaturgisk selvrepresentasjon i sosiale situasjoner. Goffman bruker begreper hentet fra teateret, slik som "roller", "frontstage", "backstage" og "publikum" for å beskrive hvordan vi iscenesetter oss selv og andre i sosiale situasjoner. Gjennom å spille ulike roller oppnår vi altså en form for bevisst inntrykksstyring, ved å gi andre det inntrykket av oss som vi helst ønsker. Begrepsparet frontstage og backstage betegner skillet mellom området hvor rolleutøvelsen foregår, og stedet hvor man slapper av og forbereder fremføringen. Disse kan være adskilt i tid og/eller rom, og backstage vil være et sted eller en tid hvor man kan ta av seg masken og slippe å spille rollen. Det kan også være flere skuespillere som opptrer på lag, og dermed befinner seg backstage samtidig, slik som for eksempel en familie. Frontstage vil derimot være "scenen" hvor opptredenen foregår, stedet hvor man gjennom kroppsspråk, holdninger, verbale uttrykk og fremtreden spiller rollen man ønsker.
Sosiale medier med masken p å Diskrepans
Sosiale medier kan også sees på som en scene, hvor alle tar på seg ulike roller som de spiller for publikum. Ved å iscenesette seg selv og å fremheve bestemte egenskaper ved en selv, samt dekke over eller skjule de egenskapene man ikke ønsker at andre skal se, skaper man et bilde av egen person som ikke nødvendigvis er i samsvar med virkeligheten. I frontstage-området, altså på de sosiale mediene vil personen spille sitt skuespill. I backstage-området forbereder man opptredenen ved hjelp av sminke, styling eller klær. Men man kan også forberede andre ting; huset kan ryddes før man tar et pent bilde av interiøret, vennene kan beordres til å smile, eller kommentarene og tekstene kan tenkes gjennom, planlegges og omskrives før de blir lagt ut. Hundre selfies kan tas før man bestemmer seg for det ene bildet, som man pynter på med redigeringer og filtre. Så legges bildet eller kommentaren ut, og man er frontstage hvor hele verden kan se en. Hva man ønsker å oppnå med opptredenen kan være flere ting; noen jakter evig på "likes", noen ønsker at kun de nærmeste vennene skal se hva de poster, andre vil påvirke andre eller ytre sine egne meninger. Uansett vil man fremstille en selv på en bestemt måte og ta på seg en maske, enten det er som sunnhetsfanatiker, treningsentusiast, sivilpolitiker, fotomodell eller offer for samfunnets urettferdighet.

Det er ingenting i veien med å ta på seg en maske når man opptrer i sosiale medier, og ingenting i veien med å ønske å fremstå på en viss måte. Det som derimot kan være vanskeligere er hvorledes publikum mottar budskapet. Vi fremstiller oss alle på våre egne måter i sosiale medier og er klar over at vi spiller en rolle. Dette kaller Goffman for "rolledistanse". Men selv om vi har en bevissthet overfor egen rolle, betyr ikke det at vi er like klar over at andre også spiller roller. Problemer kan oppstå når vi selv, som er klar over egen rolle, ikke oppdager diskrepansen mellom virkeligheten og det bildet som andre danner av seg selv gjennom sosiale medier. Da kan det oppstå en illusjon om at "alle andre" er perfekte, mens man selv ikke er det - og dermed en urealistisk oppfatning av hvordan verden er. Derfor er det viktig å være bevisst det faktum at selv om et bilde kan si mer enn tusen ord, vil det alltid ligge en annerledes sannhet på den andre siden av skjermen.

# data[].attributes.attachment_link.description
I de sosiale medier virker det ofte som at livet er helt perfekt. Men er livet virkelig slik, eller er det bare en maske? Sosiale medier får stadig større rolle i livene våre.

# data[].attributes.attachment_link.title
Medie- og informasjonskunnskap - Å gjøre seg synlig på nettet - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
En fagartikkel om hvordan vi iscenesetter oss selv i sosiale medier.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
bufdir.no | Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Barn og unges mediebruk har endret seg svært mye de senere årene. Barna bruker nye og andre medier, de sosiale rammene rundt bruken er endret, og tidsbruken har økt kraftig. De nye medievanene gir nye muligheter for utvikling og læring, men også nye utfordringer.

Halvparten av alle 9-åringer bruker sosiale medier

Det har vært en tydelig økning i andelen unge som bruker mer enn tre timer foran skjerm utenom skoletiden de senere årene.

Nesten 90 % av 13-18-åringer har mye kontakt med vennene sine på sosiale medier.

Sosiale medier

De siste ti årene har barn og unge blitt storforbrukere av digitale medier . Dette kan i stor grad spores til en økende utbredelse av nettbrett og smarttelefoner. Barn og unge samhandler stadig mer digitalt med både jevnaldrende og andre gjennom sosiale medier og spill.

Det er derfor viktigere for barn og unge selv å være aktivt til stede på de sosiale mediene der jevnaldrende er, både for å holde kontakt, lage avtaler og arrangementer, og for å ha de samme kulturelle referanserammene i media gjennom deling av digitalt innhold.

Barn og unges skjermtid øker

Vi ser at barn og unges skjermtid øker. Fra 2015 til 2018 økte andelen ungdomsskoleelever som rapporterte å bruke mer enn tre timer daglig foran en skjerm, med rundt 10 prosent. Økningen har vært enda mer markant under koronapandemien (Bakken, 2021). Tallene øker tydelig for begge kjønn i både ungdomsskolen og videregående skole, og tidsbruken øker i takt med alderen.

Tidsbruk til sosiale medier

Mye av den økte skjermtiden kan forklares med at unge bruker mer tid på sosiale medier enn før (Bakken, 2019). Halvparten av alle 9-åringer bruker sosiale medier, og bruken øker med alderen. Omtrent alle unge i Norge er aktive på sosiale medier fra de er 13 år. For hele aldersgruppen 9-18 år bruker ni av ti ett eller flere sosiale medier.

Bruk av forskjellige sosiale medier

Unge bruker en stor rekke av ulike sosiale medier, men i varierende grad.

YouTube (95 prosent av unge)

Snapchat (80 prosent)

Instagram og TikTok (65 prosent)

Facebook (51 prosent).

Unge bruker også Twitter, Roblox, Discord og Jodel, men i mindre grad enn "de fire store".

Ungdom mellom 13 og 18 år opplever selv at de bruker mye tid på sosiale medier. Gutter bruker Discord i langt større grad enn jenter, fordi Discord ofte brukes til å snakke sammen under spilling, og gutter bruker mye mer tid på spill enn jenter. Flere jenter enn gutter bruker TikTok (Medietilsynet, 2020).

Mange positive aspekter ved sosiale medier

Ungdom opplever sosiale medier som svært viktig. 86 prosent av 13-18-åringer er enige i at de har mye kontakt med vennene sine på sosiale medier.

Halvparten opplever at de møter folk med felles interesser, og vel en tredjedel sier de deler ting som er viktige for dem. Det er små kjønnsforskjeller når det gjelder de positive sidene ved sosiale medier (Medietilsynet, 2020).

Smarttelefoner og nye mobilvaner

De aller fleste barn har nå en smarttelefon fra ung alder. Gjennomsnittsalderen for når barn får sin første smarttelefon, var i 2018 på 8,8 år, og trenden er at barn blir stadig yngre når de får sin første smarttelefon (Medietilsynet, 2018). Ni av ti barn i 9-11-årsalderen har en smarttelefon.og omtrent alle unge har en smarttelefon etter de blir 12 år (Medietilsynet, 2020).

Bruken av mobiltelefon har endret seg i takt med denne utviklingen. Barn og unge bruker i dag mobiltelefoner til langt mer enn å ringe og sende tekstmeldinger. Mobilene fungerer også som spillkonsoll, kamera, informasjonskilde og musikkspiller.

Mobbing via mobiltelefon og internett

Med smarttelefonen oppstår nye muligheter til kommunikasjon, underholdning og læring, men medaljen har også en bakside.

I løpet av det siste året har:

26 % av 9-18-åringene opplevd at noen har vært slemme med dem eller mobbet dem på nett, mobil eller spill.

24 % har blitt utestengt fra en gruppe på nett eller ikke fått lov å delta.

15 % har blitt truet på nett, spill eller mobil.

14 % har opplevd at noen har lagt ut bilder av dem som gjorde dem trist eller sint - hvorav flertallet (59 prosent) ba personen som la ut bildet, om å slette det sist gang det skjedde.

31 % av 9-18-åringene haropplevd at noen har skrevet en stygg kommentar til dem på nett, spill eller i sosiale medier. Tre av ti gjorde ingenting sist gang dette skjedde, mens 24 prosent blokkerte personen som la ut kommentaren.

En større andel av guttene enn jentene har opplevd at noen har vært slemme mot dem eller mobbet dem, skrevet en stygg kommentar eller truet dem på nett, mobil eller spill. Mens jenter i større grad enn gutter har opplevd at noen har lagt ut bilder som gjorde dem trist eller sint.

Dataspill

Digitale spill spilles i dag på mange ulike plattformer, som PC, spillkonsoller, mobil og nettbrett. Spillene er av svært ulik karakter. Noen spill krever høy grad av sosialisering - enten gjennom samvær i hjemmet eller over nettet - mens andre spill har læring og utvikling som viktige komponenter.

Ungdata-undersøkelsen viser at gutter i større grad enn jenter er sosiale gjennom onlinespill. 1 av 4 gutter i 10. klasse har brukt størstedelen av kvelden minst seks kvelder i løpet av den siste uken på å spille onlinespill med andre, mens 3 % av jenter på samme klassetrinn sier det samme. Gutters tidsbruk på sosiale onlinespill avtar noe i løpet av videregående skole.

Foreldres involvering og kunnskap

I Medietilsynets rapport "Barn og medier 2020" er barna også spurt om hvordan foreldrene involverer seg og kontrollerer deres mediebruk.

Til tross for at mobilen er det verktøyet barn og unge bruker mest, er det mobilbruken foreldrene selv oppgir at de snakker minst med barna om (Medietilsynet, 2020).

Noen sentrale funn er blant annet at det er fra 11-12-årsalderen de fleste unge får lov til å bruke og dele bilder/videoer på Snapchat, TikTok og Instagram. Nesten alle 9-12-åringer får bruke YouTube.

De unge oppgir også at det foreldrene oftest sjekker etter at barna har vært på nett, er hvilke apper de har lastet ned (28 prosent), hvor lenge de har vært på nett (26 prosent) og hvilke bilder og videoer de har delt (25 prosent).

Kilder

Bakken, A. (2021). Ungdata. Nasjonale resultater 2021 (NOVA Rapport).

Bakken, A. (2019). Ungdata. Nasjonale resultater 2018. (NOVA Rapport). Oslo: Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring.

Bakken, A. (2018). Ungdata. Nasjonale resultater 2018. (NOVA Rapport nr. 8, 2018). Oslo: Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring.

Bakken, A. (2017). Ungdata. Nasjonale resultater 2017. (NOVA rapport nr. 10, 2017). Oslo: Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring.

Bakken, Anders, Lars Roar Frøyland og Mira Aaboen Sletten (2016): Sosiale forskjeller i unges liv: Hva sier Ungdata-undersøkelsene? (NOVA Rapport nr. 3, 2016). Oslo: Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring.

Medietilsynet (2020). Barn og medier 2020. En kartlegging av 9-18-åringers digitale medievaner.

Medietilsynet (2018). Barn og medier 2018. Barn og unges (9-18 år) bruk og opplevelse av medier. Fredrikstad: Medietilsynet.

Medietilsynet (2016). Barn og medier 2016. Barn og unges (9-16 år) bruk og opplevelse av medier. Fredrikstad: Medietilsynet.

Medietilsynet (2014). Barn og medier 2014. Barn og unges (9-16 år) bruk og opplevelser av medier. Fredrikstad: Medietilsynet.

Statistisk sentralbyrå (2015). Norsk mediebarometer, 2017. Tabell 04519, 04517 og 04501. Oslo: Statistisk sentralbyrå

# data[].attributes.attachment_link.description
Barn og unges mediebruk har endret seg svært mye de senere årene. Barna bruker nye og andre medier, de sosiale rammene rundt bruken er endret, og tidsbruken har økt kraftig. De nye medievanene gir nye muligheter for utvikling og læring, men også nye utfordringer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ungdom vender den store flokken på Facebook ryggen. Trenden blant de unge er å gjemme seg og kommunisere i mindre grupper på Snapchat, KiK og Instagram.

At Facebook begynner å miste grepet om ungdommen bekreftes nå fra stadig flere hold.

Medieforsker Petter Bae Brandtzæg ved Sintef og hans kollegaer har intervjuet flere hundre ungdommer i alderen 15-25 år om deres bruk av sosiale medier de siste fire årene. De finner at det er en klar tendens til at disse i mindre grad publiserer eller deler innhold i tidslinjen på Facebook.

Skapt for små flokker

- Den åpne delingskulturen blant unge ser ut til å forsvinne. De velger heller private og mer diskré kanaler som SnapChat. Dette er tendenser som blir bekreftet av statistikk, forklarer Brandtzæg.

Han forteller at tjenester som Snapchat, WeChat, KiK og lignende allerede er tjenester som støtter mer privat kommunikasjon på nettet og i sosiale medier.

Medieforsker Petter Bae Brandtzæg mener at når ungdommer nå i større grad gjemmer seg i sosiale medier, så kan de bli enda vanskeligere å engasjere, både for organisasjoner og massemedier. Da må det komme nye kanaler og nye teknikker for å engasjere unge. (Foto: Siv Haugan)

- Biologisk tilhører mennesker en liten flokk, mens sosiale medier er en stor flokk. Bruken vi ser nå er et tegn på at vi skalerer ned til den flokken vi er skapt for - en liten flokk, i følge Brandtzæg.

Han mener dette kan forklares ved at fortettingen av tid og menneskelige relasjoner har gått for langt. Infrastrukturen og normene i de sosiale mediene har presset tiden, og de sosiale nettverkene har nådd en tålegrense.

Privatlivet utfordres, eksponeringsangsten og stresset øker. De unge ser derfor etter nye og mer private kommunikasjonsalternativer.

Sosial tretthet

- Det ligger en tretthet i dette, et ønske om å få fri fra øyeblikkets tyranni. Strømmen av likes og krav om tilbakemeldinger og respons er slitsomt, men det er også repeterende og kjedelig. Til slutt er det heller ingen som bryr seg. Man drukner på mange måter i mengden, forklarer Brandtzæg.

Mange legger fortsatt bilder ut på Instagram, men dette er også i ferd med å bli kjedelig. Dette er derfor en utfordring for alle - både organisasjoner, aviser, tv-stasjoner, produkter - som nå bruker sosiale medier som lokkekanal nummer én.

Unge har i stor grad engasjert seg i enkeltsaker i sosiale medier, og stadig færre unge er med i lag og foreninger. Sosiale medier gir veldig rask mobilisering, og mange unge har de siste årene deltatt i protestgrupper.

Vanskeligere å nå de unge

Forskeren mener at når ungdommer nå i større grad gjemmer seg i sosiale medier, så kan de bli enda vanskeligere å engasjere, både for organisasjoner og massemedier. Da må det komme nye kanaler og nye teknikker for å engasjere unge.

- Utviklingen kan gå i retningen av at teknologien blir mer altomfattende, eller vi kan få en mot-trend innen sosiale medier, som gir færre alternativer og mindre av alt, sier han.

Brandtzæg presenterte forskningen sin på seminaret Bli hørt - bli sett, der Forskningsrådet hadde invitert forskere til å diskutere hva vi vet og hva vi bør vite mer om livet på nettet.

Alltid skepsis

- Når det kommer nye medier ønsker foreldrene at barna kan lære noe. Vi har hatt lekestue, skolefjernsyn, og pedagogiske spill, sier Elisabeth Staksrud. (Foto: Siv Haugan)

På seminaret var også medieforsker Elisabeth Staksrud fra Universitetet i Oslo. Hun har studert barn og unges rettigheter i et mediehistorisk perspektiv, og sier at det alltid har vært skepsis til ny teknologi og nye medier.

Hun sier at løsrivelse handler om å teste grenser. Medier er spesielt egnet for dette, og foreldrene er bekymret. Når det kommer nye medier ønsker foreldrene at de skal ha et pedagogisk element, slik at barna kan lære noe. Vi har hatt både lekestue og skolefjernsyn, og nå pedagogiske spill.

Lettere å snakke om private ting

Staksrud forsker også på hvordan barn og ungdom forholder seg til sosiale medier.

- Forskningen viser at barn ikke bare er englebarn, og at sosiale medier har gjort barn mer sårbare. Digital mobbing og utfrysing rammer spesielt hardt. På nettet kan ting som virker rasjonelle i øyeblikket, få store negative konsekvenser. Derfor er det viktig at vi lærer barn og ungdom å bruke teknologi på en best mulig måte.

Forskeren fastslår at nettet er stedet barn og unge deler både gleder og problemer. Mange opplever at det er lettere å snakke om private ting på nett enn ansikt-til-ansikt.

Digitale innvandrere med aksent

De digitale innfødte, som er født etter 1980, bruker sosiale medier til å utvikle sine kreative interesser, sier Øystein Gilje ved Institutt for pedagogikk ved Universitetet i Oslo. (Foto: Siv Haugan)

Øystein Gilje fra Institutt for pedagogikk ved Universitetet i Oslo understreker at kreativiteten har fått nye muligheter med sosiale medier.

- Nå kan ungdom med spesifikke interesser finne fellesskap hvor de kan lære helt nye ting. Her kan de utvikle seg innenfor felt de er spesielt interesserte i, og få brynt ferdigheter med andre i fellesskapet. Dette kan for eksempel dreie seg om filminteresserte eller musikkinteresserte ungdommer.

Han opplyser at de fleste ungdommer likevel bruker sosiale medier til underholdning, oppdateringer og til å organisere sine sosiale liv.

Gilje sier det er et klart skille mellom de digitalt innfødte (født etter 1980), og digitale immigranter (født før 1980). De digitale innfødte bruker sosiale medier på en annen måte, og det er disse som i all hovedsak bruker mediene til å utvikle sine kreative interesser.

- Vi som er digitale immigranter vil alltid ha en aksent i den digitale verden, selv om vi prøver å bli kvitt den.

Mer demokrati med sosiale medier?

Forsker Rune Karlsen fra Institutt or samfunnsforskning stiller spørsmål ved hva de nye mediene gjør med demokratiet?

Verden knyttes sammen i nettverkene, og sosiale medier endrer offentligheten. Karlsen har spurt ungdommer om hva de holder på med i sosiale medier.

- Vi fant at Facebook i stor grad brukes personlig, mens Twitter er mer politisk. Dessuten ser vi at det ikke nødvendigvis er de samme elitene i sosiale medier som i andre medier. Nye stemmer får mulighet til å komme fram i større grad enn før. Karlsen fant også at Facebook helt klart er viktigst når de under 30 år skal oppdatere seg om nyheter.

- Alle gjør det

Advokat Jon Wessel-Aas og Karoline Tømte fra Senter for IKT i utdanningen understreker begge ansvaret som følger med ytringsfrihet i sosiale medier.

- Personvern og opphavsrett gjelder i like stor grad i sosiale medier som i andre medier. Det er for eksempel ikke lov å avbilde personer uten samtykke, eller å spre vitsetegninger uten opphavspersonens samtykke. Ofte tenker man at "alle gjør det", så det er ikke så farlig. Men det er likevel viktig å vite at loven har rammer for dette, understreker Wessel-Aas.
Karoline Tømte sier det er viktig at skoleelever får enda bedre kompetanse i digital dømmekraft.

- Dette innebærer at de må få mer kunnskap både om teknologi og jus. For eksempel har 95 prosent av ungdommer profil på Facebook, men under halvparten vet hvordan de kan slette sin profil hvis de ønsker det, sier han.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ungdom er lei av flokk-tilværelsen på sosiale medier

# data[].attributes.attachment_link.description
Ungdom vender den store flokken på Facebook ryggen. Trenden blant de unge er å gjemme seg og kommunisere i mindre grupper på Snapchat, KiK og Instagram. At Facebook begynner å miste grepet om ungdommen bekreftes nå fra stadig flere hold.

# data[].attributes.headline
Relevante begreper og teorier fra kapittel 7

# data[].attributes.subject
Relevante begreper og teorier fra kapittel 7

# data[].attributes.body
Tostegshypotesen

Mengde (kultivasjon)

Frontstage/backstage se s,111-112

Selektiv eksponering

Ekkokammer

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Unge voksne som bruker mye tid på sosiale medier, føler seg oftere ensomme.

Facebook, Twitter, Google+, YouTube, LinkedIn, Instagram, Pinterest, Tumblr, Vine, Snapchat og Reddit.

Det er bare noen av de sosiale mediene som finnes på nettet.

Amerikanske forskere har spurt hvor mye tid nærmere 1800 amerikanere mellom 19 og 32 år bruker i disse elleve kanalene.

Det vanligste er en time om dagen, oppgir de unge voksne selv.

Men det er ikke sikkert at tallene stemmer helt ettersom det er opp til dem å huske tidsbruken.

"Jeg føler at folk knapt kjenner meg"

Sosiale medier skal være et sted der du kan komme i kontakt med andre mennesker.

Ironisk nok føler de unge voksne seg mer sosialt isolert jo mer tid de bruker på nettet.

De som bruker sosiale medier mer enn to timer om dagen, har dobbelt så høy risiko for å føle seg isolert som de som bruker mindre enn en halvtime.

De svarer i større grad ja på spørsmål som "Jeg føler at folk knapt kjenner meg" eller "Jeg føler at folk er rundt meg, men ikke sammen med meg".

Også de som logger seg inn veldig mange ganger i uka, er oftere ensomme enn de som sjelden er innom.

Forskjellene er ikke så store mellom de gjennomsnittlige brukerne og de som bruker sosiale medier aller mest.

Deltakerne er et representativt utvalg av unge voksne i USA, det vil si at de speiler sammensetningen av befolkningen når det gjelder for eksempel kjønn, etnisitet, bosted, inntekt og utdanning.

- Kan ikke fylle tomrommet

Det er uklart om storbrukerne føler seg isolert fordi de er mye på sosiale medier eller om de tyr til sosiale medier fordi de føler seg ensomme. Det kan ikke denne studien si noe om.

Uansett ser ikke nettet ut til å hjelpe dem.

- Selv om det kan virke som om sosiale medier gir muligheter til å fylle et sosialt tomrom, mener jeg denne studien antyder at det ikke er den løsningen folk håpet på, sier forsker Brian A. Primack ved University of Pittsburgh i en pressemelding.

Han og de andre forskerne bak studien tror folk kan føle seg ensomme i sosiale medier når de ser bilder fra en fest de ikke ble invitert til eller glansbildet av andres liv som får dem til å tenke at alle andre har det så mye bedre enn dem.

Kanskje de også får mindre tid til å være sammen med venner fordi de bruker så mye tid foran skjermen. Samtidig er unge ofte på sosiale medier samtidig som de er sammen med venner, og en undersøkelse fra Medietilsynet viser at norske 9-16-åringer er mye sammen med venner selv om de også bruker mye tid på nettet.

De mulige ulempene ved å bruke mye tid på sosiale medier kommer også fram i en kanadisk studie. Den tyder på at ungdom som daglig tilbringer mer enn to timer på sosiale medier, oftere er psykisk syke. Heller ikke denne studien kan imidlertid si noe om hva som kom først - intensiv mediebruk eller psykiske problemer.

Og mennesker med dårlig selvtillit kan oppleve Facebook negativt, tyder en annen kanadisk studie på. De sosialt usikre klarer ikke helt å utnytte muligheten til å komme i kontakt med andre der.

Ikke mer ensomhet likevel?

Andre studier viser mer positive sider ved sosiale medier.

Seniorforsker Petter Bae Brandtzæg ved Sintef spurte nordmenn i alle aldre om nettopp ensomhet og bruk av sosiale medier i 2008, 2009 og 2010. Studien varte altså i flere år.

På den tida var langt fra de fleste i befolkningen på sosiale medier, slik de er i dag, men mange var det. I 2008 var det 1,4 millioner Facebook-brukere i Norge. I dag er det mer enn dobbelt så mange, 3,2 millioner.

Brandtzæg kom til en annen konklusjon enn den amerikanske undersøkelsen.

Petter Bae Brandtzæg, forsker ved Sintef. (Foto: privat)

- Flesteparten av brukerne følte seg ikke ensomme - tvert imot opplevde de at sosiale medier gjorde det lettere å holde kontakten med folk de allerede hadde kontakt med, som nære venner og familie. Sosiale medier er en lavterskel form for kommunikasjon mellom mennesker, sier han til forskning.no.

Kvinner som ikke var på sosiale medier, var derimot ganske ensomme - kanskje fordi de rett og slett ikke deltok på en viktig sosial arena.

Mannlige debattanter mer ensomme

Det var likevel noen typer brukere som følte seg ensomme.

Kvinner bruker mer tid på kontakt med venner og familie på sosiale medier enn menn. Det kan kanskje forklare hvorfor særlig menn som først og fremst brukte sosiale medier til å debattere, følte seg ensomme.

De kommuniserte sannsynligvis ikke med dem som sto dem nær, men med folk de ikke kjente så godt eller fremmede.

- Det er ikke det sosiale, men diskusjonen, som er i fokus, sier Brandtzæg.

De sosiale brukerne var derimot mindre ensomme. De var på sosiale medier for å holde kontakten med venner og familie.

Forskeren mener det er en svakhet ved den nye studien at den ikke undersøker hvilke måter de unge voksne bruker sosiale medier på. De amerikanske forskerne peker selv på at det er viktig å skille mellom ulike typer bruk, for eksempel er noen passive mottakere av innhold mens andre kommuniserer.

Brandtzæg mistenker at storbrukerne er lite sosiale på sosiale medier. Kanskje de heller bruker tida på spill, stalking, diskusjon og tidtrøyte.

- Det er alltid noen grupper som overdriver bruken og bruker sosiale medier på en måte som kan være dårlig for dem, sier han.

Eksklusive grupper

Norske ungdommer mellom 13 og 19 år bruker også mye tid på nettet.

Tre av ti ungdomsskoleelever og fire av ti elever i videregående skole oppgir at de bruker mer enn to timer på sosiale medier hver dag, viser undersøkelsen Ungdata. Det er jentene som bruker mest tid.

Etter hvert har norske ungdommer begynt å bruke andre kanaler, fant Petter Bae Brandtzæg i en annen studie for noen år siden. De deler sjeldnere noe åpent på Facebook-siden sin, og kommuniserer heller med mindre grupper i kanaler som Snapchat. Nå foregår samtalene oftere i lukkede rom.

Kanskje det kan være noe av forklaringen på hvorfor storbrukerne i den nye amerikanske studien føler seg ensomme, tror Sintef-forskeren.

- Eksklusive grupper som ikke alle får være med på kan muligens føre til mer ensomhet.
Referanse:
Brian A. Primack: Social Media Use and Perceived Social Isolation Among Young Adults in the U.S. American Journal of Preventive Medicine, 6. mars 2017. Doi: 10.1016/j.amepre.2017.01.010.

# data[].attributes.attachment_link.description
Unge voksne som bruker mye tid på sosiale medier, føler seg oftere ensomme. Facebook, Twitter, Google+, YouTube, LinkedIn, Instagram, Pinterest, Tumblr, Vine, Snapchat og Reddit. Det er bare noen av de sosiale mediene som finnes på nettet. Amerikanske forskere har spurt hvor mye tid nærmere 1800 amerikanere mellom 19 og 32 år bruker i disse elleve kanalene.