# data[].attributes.body
-Epilepsiaa sairastaa Suomessa lähes 60 000 ihmistä eli noin yhdellä sadasta suomalaisesta on epilepsia. Heistä 36 000:lla on säännöllinen lääkitys.
-Epilepsia johtuu aivojen sähköisen toiminnan purkauksellisista häiriöistä, jotka aiheuttavat tajunnanhäiriöitä, kouristuksia tai muita tahdosta riippumattomia ilmiöitä ja estävät normaalia toiminta. Se ei ole itsenäinen sairaus  vaan oire jostakin aivoihin vaikuttavasta sairaudesta tai häiriöstä.
Epilepsiaa sairastavalle kohtauksia tulee toistuvasti.
On tärkeä erottaa pyörtyminen ja epilepsia. Kielen pureminen (kohtauksen aikana) viittaa epilepsia.
Epilepsian kohtaustyypit:
Paikallisalkuinen - ärsytys yhdessä aivopuoliskossa (otsa, ohimo, takaraivo),
Yleistyneet kohtaukset - ärsytys molemmilla aivopuoliskoilla,
Luokittelemattomat kohtaukset - on tuntematon lähtökohta.
Toonis kohtaus - henkilö jännittää ruumiinsa ja putoaa taaksepäin. Atoninen kohtaus - henkilö rentoutuu ruumiinsa kanssa ja putoaa eteenpäin. Toonis-klooninen kohtaus - äkillinen tajunnan menetys (tonic yhdessä kloonisten kanssa). Myokloniset kohtaukset - ominaista tietyille kehon osille (pää, käsivarsi). Poissaolo- kohtaukset - oireet ovat lyhyt tajunnanalenema ja poissaolo.
Epilepsiakohtausta voi edeltää ennakkotunne (aura, esim., pahaolon tunne tai hajun tai maun elämys).
Status epilepticus on tila, jossa kohtaus kestää yli 30 minuuttia tai kohtaukset tulevat niin tiheään, että potilas ei kohtausten välillä tule tajuihinsa. Hoitamattomana tila saataa johtaa jopa kuolemaan.

# data[].attributes.body
- tajunnan osittainen tai täydellinen hämärtyminen (ihminen ei puhu eikä ymmärrä normaalisti)
- tahdosta riippumattomat liikeoireet (esim. rytminen nykiminen, jäykistyminen, yksittäiset lihasnykäykset ja lihasten velttous)
- automaattitoiminnat (esim. nieleskely, hypistely)
- aistielämykset (esim. näkö-, kuulo-, tunto-, maku- tai hajuaistimus)
- tunteenkaltaiset ilmiöt (esim. pelon tunne)

Varsinaisen kohtauksen jälkeen tulee yleensä tunteja kestävä jälkitila, jonka aikana henkilö ei kykene normaaliin toimintaan.

# data[].attributes.body
-Älä yritä estää kouristusliikkeitä.
-Älä laita suuhun mitään sillä se vaikeuttaa hengittämistä ja voi tukehtua.
-Varmista esteetön hengitys.
-Varo ettei satuta itseään tai lyö päätä, avara alue ympärille.
-Soita 112 jos kestää yli 5min tai uusiutuu.
-Kouristuskohtauksen loputtua kylkiasentoon.

Tajuttomuuskouristuskohtaus:
https://www.youtube.com/watch?v=uyGdOMsbGho

Tajunnanhämärtymiskohtaus:
https://www.youtube.com/watch?v=x3vFPxbMsZE&t=104s

# data[].attributes.body
- Hoidon tavoitteena on aina saavuttaa kohtauksettomuus ilman lääkehoidon mahdollisesti aiheuttamia haittavaikutuksia. Epilepsian hoito on välttämätöntä , sillä toistuviin kohtauksiin liittyy aina tapaturmariski.
- Pitkittyneen kohtauksen ensiapulääkkeenä  käytetään usein nestemäistä diatsepaamiperäruisketta tai posken limakalvoille annosteltavaa midatsolaamiliuosta.
- Ensiapulääkkeet antaa aina toinen henkilö, perheenjäsen tai esim päiväkodin, koulun tai hoitokodin työntekijä.

# data[].attributes.body
Epilepsian hoidon perusta on säännöllinen ja pitkäaikainen lääkehoito, joka aloitetaan erikoislääkärin tekemän diagnoosin perusteella. Hoidon tavoitteena on kohtauksettomuus.
Tavallisimmat epilepsialääkkeet

Paikallisalkuinen epilepsia

=> Ensisijainen : okskarbatsepiini
=> pitkävaikuttenen : karbamatsepiini tai levetirasetaami

Yleistynyt epilepsia => valproaatti

Epilepsian lääkehoidon onnistuminen

65% saavuttaa hyvän hoitotason yhdellä lääkkeellä.

10% saavuttaa hyvän hoitotason kahdella lääkkeellä.

5% saavuttaa hyvän hoitotason useamman lääkkeen yhdistelmällä.

20% kärsii lääkehoitoon huonosti reagoivasta epilepsiasta.

# data[].attributes.body
- Itsehoitoon kuuluu vastuu seurata itse sairauden oireita ja pitää huolta itsestään. Säännöllisen päivittäisen lääkityksen lisäksi on edistää omaa hyvinvointia kuten:
• Säännöllisten elämäntapojen noudattaminen
• Monipuolinen ruokavalio
• Riittävä unensaanti
• Liikunta ja ulkoilu
• Kohtauksille altistavien tekijöiden välttäminen.
-Altistavia tekijöitä on mm: kuume, valvominen, syömättömyys, stressi ja lääkkeiden unohtaminen. Esimerkiksi liian vähäinen uni laukaisee kohtauksen herkästi ja vilkkuvat valot ovat yksi laukaisevia tekijöitä.
- Muut kohtauksia laukaisevat tekijät ovat yksilöllisiä.
- Alkoholin käyttäminen on yksilöllistä, mieluiten kerrallaan vain pieniä määriä. Krapula lisää kohtausalttiutta sekä kohtausten määrää.

# data[].attributes.body
- Harvinaissairaudella tarkoitetaan sairautta, jota sairastaa vähemmän kuin yksi henkilö 2000 henkilöä kohden.
- Osa epilepsioista kuuluu harvinaissairauksiin.
- Harvinaisia epilepsiaoireyhtymiä tunnetaan noin 30.
- Vaikea epilepsia on tila, jossa asianmukaisesta lääkehoidosta huolimatta esiintyy merkittäviä arkielämää haittaavia epilepsia oireita, kuten toistuvia kohtauksia, kognitiivisia tai käyttäytymisen ongelmia, kehityksen hidastumista tai hoidon haittavaikutuksia.
- Vaikeaa epilepsiaa sairastaa Suomessa noin 9000 henkilöä eli 20-25% kaikista epilepsiaa sairastavista.
- Vaikea epilepsia voi alkaa missä iässä tahansa, mutta useat harvinaisepilepsiat alkavat jo lapsuudessa.
- Vaikeisiin ja harvinaisiin epilepsioihin liittyy usein kohtausten lisäksi toimintakyvyn tai älyllisten toimintojen haasteita, jotka haittaavat enemmän kuin epilepsiakohtaukset.
- Vaikeiden ja harvinaisten epilepsioiden taustalla on erilaisia syitä, jotka tunnetaan tarkasti,  mutta osa diagnosoidaan tyyppipiirteiden kuten kohtaustyypin,aivosähkökäyrän ja alkamisiän perusteella.
- Tunnetuimpia syitä ovat aivojen kehityshäiriöt, eri aivovammat tai kromosomi ja geenipoikkeavuudet.

# data[].attributes.body
- Ajokyky: Epilepsiadiagnoosista seuraa yleensä vuoden ajokielto, kun kohtauksia ei ole tullut vuoteen, voit jälleen ajaa henkilöautoa. Jos olet ammattiautoilija, ajosäädökset ovat tiukempia. Tämä merkitsee käytännössä ammatinvaihtoa.
- Apuvälineet: Tarkoitus vahvistaa vammaisen tai sairaan ihmisen omatoimisuutta. Ovat tukena esim liikkumisessa, pukeutumisessa, peseytymissänsä ja kotitöissä sekä parantaa turvallisuutta. Apuvälineiden tarvetta pohditaan yhdessä hoitavan lääkärin kanssa.
- Asevelvollisuus: Epilepsiadiagnoosi merkitsee yleensä kahden vuoden vapautusta asevelvollisuudesta.
- Asuminen: Asumisratkaisuihin vaikuttaa epilepsian ohella koko elämäntilanne. Moni voi asua yksin epilepsiasta huolimatta. Moni vaikeaa epilepsiaa sairastava tarvitsee apuja tai apuvälineitä omatoimisen selviytymisen tukena. Osa tarvitsee paljon apua ja valvontaa( palveluasumista).
- Harrastukset: Mieluisa harrastus lisää hyvinvointia ja antaa voimavaroja. Lähes kaikki liikuntalajit sopivat epilepsiaa sairastavalle. Harrastuksen ohjaajille kannattaa kertoa epilepsiasta ja epilepsiakohtauksen ensiavusta.
- Matkustaminen: On useimmiten turvallista,  kun huolehdit lääkityksestä ja säännöllisestä päivärytmistä.
- Opiskelu: Suurin osa ammateista soveltuu epilepsiaa sairastavalle. Rajoitteita on vähän. Ammattimainen henkilöliikenteen kuljetus ja raskaan kaluston kuljetus ovat täysin poissuljettuja samoin palo- ja Pelastustoiminta, ilmailu ja merenkulku.
- Perhesuunnittelu:  Perheen perustamiseen  voi liittyä enemmän kysymyksiä kun sairastat epilepsiaa. On hyvä puhua perhesuunnistelusta ja hoitosuunnittelusta neurologin kanssa. Epilepsiaa sairastavan raskaus on riskiraskaus, vaikka suurin osa raskauksista sujuu ilman ongelmia ja lapset ovat terveitä.
- Työelämä: Riippuu työtehtävästä ja yksilöllisestä tilanteestasi, vaikuttaako epilepsia työntekoon. Usein voit työllistyä tai jatkaa työssäsi epilepsiasta huolimatta.

# data[].attributes.body
-Ketogeenisen dieetin mahdollisesti epilepsia-kohtauksia poistavia tai lievittäviä vaikutusmekanismeja ei tunneta.
-Ketogeenisestä ruokavaliohoidosta hyötyvät usein eniten lapset.
-Ruokavaliota on tarkoin noudatettava ainakin 2-3 kk verran, jotta sen mahdolliset hyödyt tulevat näkyviin.
Ruokavalion periaatteena on rajoittaa hiilihydraatteja ja lisätä rasvaisia ​​ruokia ruokavaliossa.
Ketogeenisen ruokavalion keskeisimpiä elintarvikkeita ovat mm.

Liha, kana ja rasvainen kala

Kananmuna

Vähän hiilihydraatteja sisältävät kasvikset, kuten salaatti ja kaali

Rasvaiset juustot ja kermat

Kasviöljyt ja kasvirasvalevitteet

Voi (harkiten), rasvainen majoneesi

Juoman vesi, light-mehu tai makeuttamattomat kasvimaidot

Ketogeenistä ruokavaliohoitoa jatketaan yleensä enintään kaksi vuotta, jonka jälkeen palataan vähitellen normaalin ruokavalioon. Epilepsiakohtausten ollessa kyseessä, ketogeenisellä dieetillä saavutettu kohtaustilanne toivotaan säilyvän vielä ruokavaliohoidon loputtuakin.

# data[].attributes.body
https://youtu.be/Y-cUTx-PtGk

# data[].attributes.body
terveyskyla.fi
Sairaanhoito ja huolenpito
epilepsia.fi
kaypahoito.fi
terveyskirjasto.fi

# data[].attributes.body
- Kun epilepsialääkitys aloitetaan, potilaaseen ollaan yhteydessä säännöllisesti.
- Noin 2-8viikon kuluttua lääkehoidon aloittamisesta tarkistetaan potilaan vointi ja riippuen käytetystä lääkityksestä suositellaan otettavaksi verikokeita, samat tutkimukset otetaan vielä 3 kuukauden kuluttua uudestaan. Jos kaikki on hyvin, säännöllisiä kokeita ei tarvita.
- Potilaan seuranta jatkuu ja tarvittaessa ottaa yhteyttä lääkäriin, mikäli ilmenee ongelmia.

# data[].attributes.body
Sen yleisimpiä syitä ovat mm. aivovamma sekä synnytykseen liittynyt hapenpuute, mutta suurimmassa osassa tapauksista syy jää tuntemattomaksi.
-Kallovamman aiheuttama aivovamma
-Synnytyksen aikainen aivovaurio
-Aivoverenkiertohäiriön jälkitila
-Keskushermoston tulehduksen jälkitila
-Aivokasvaimet
- Muut aivosairaudet
-Tuntematon syy

# data[].attributes.body
-Lääkekorvaukset (erityislääkekorvaus)
-Matkakorvaukset kuntoutuksesta ja sairaudesta johtuvat matkakustannukset.
-Kuntoutusraha, mikäli kuntoutuspäivä kestää matkoineen väh. 4 tuntia.
-Kelan vammaistuet (alle 16v)
-16vuotta täyttäneet vammaistukea ja eläkettä saavan hoitotukea.
-Asiakasmaksut, maksukatto on 683e ja sitten maksuttomia.

# data[].attributes.body
Ensimmäisen kouristuskohtauksen saava ihminen kuljetetaan yleensä sairaalan ensiapuun, jossa tehdään alkututkimukset, kuten verikokeet ja aivojen kuvantaminen.

Aivosähkökäyrä- eli EEG-tutkimus
Aivosähkökäyrällä eli EEG:llä tutkitaan aivojen toimintaa. Tutkimus on vaaraton ja kestää valmisteluineen yli tunnin.

Aivojen magneettikuvaus
Magneettikuvauksessa (MK) saadaan tarkka kuva aivojen rakenteista. Magneettikuvauksessa ei käytetä röntgensäteitä vaan menetelmä perustuu kehossa olevien vetyatomien reagointiin laitteen