# data[].attributes.body
1. Kad se sisavci zainate
Iz ovog predavanja saznali smo ponešto o prilagodbama sisavaca na različitim staništima širem svijeta. Na niskim temperaturama na primjer polarni medvjed ima prozirnu šuplju dlaku kako bi direktno upijao sunčevu energiju, polarna lisica ima male uške dok se pojedine vrste skupe da bi se zajedno ugrijale. U pustinji na vrlo visokim temperaturama kroz dan deve primjerice imaju grbe na leđima koje su napunjene vodom i masnoćom što im omogućuje da bez problema preživljavaju visoke temperature bez vode. Sisavci u pustinji općenito imaju specifično građene bubrege koji zadržavaju veće količine vode u tijelu. Naravno spomenulo se još dosta prilagodba te su ovo samo neke od njih.
2. Slatkovodni ekosustavi-stres sa svih strana
Slatkovodni organizmi konstantno se susreću s problemima. Neki od njih su  otpadne vode koje se ulijevaju u ekosustav, mikroplastika te povišene temperature. Mikroplastika organizmima stvara smetnje dišnog sustava te često ribama naprave zamijenu za hranu koja kasnije negativno utječe na njih. Organizmi su  izrazito toksificirani te im se mijenjaju i oslabljuju fiziološke karakteristike.
3. Šetnja kroz botanički vrt
*LITOPSI
- "živi kamen
- otkriveno samo 37 vrsta, križanjem je dobiveno i više

# data[].attributes.body
1. Kad se sisavci zainate
U ovom predavanju saznajemo o svakojakim prilagodbama sisavaca na nepogodna staništa. Pa tako sisavci u pustinji imaju bubrege koji su građeni tako da zadrže što više vode u tijelu. Također deve imaju grbe na svojim leđima u kojima sadržavaju vodu i masne naslage što im omogućuje dugo preživljavanje bez vode. Saznajemo da životinje u hladnim krajevima preživljavaju pomoću većeg volumena tijela, hibernacije, gustim krznom, viškom masnog tkiva... Ovo su samo od nekih prilagodba koje se spominju u lekciji, naravno ima ih puno više.
2. Moćni i nemogući mikrobi i  ako ih ne možeš pobijediti pridruži njim se
U ovoj lekciji saznajemo da su mikrobi stariji od dinosaura,  o važnosti mikroba u svakidašnjem životu, da se iz njih razvijaju složeniji organizmi, ima puno više dobrih nego loših virusa, najvažnija uloga virusa je recikliranje .
3. I ti možeš postati olimpijac u prirodoslovlju
U ovoj lekciji saznajemo o tome na koji način srednjoškolci mogu nastupati na međunarodnim natjecanjima iz biologije i kemije. Kroz ovu video lekciju nas vode dva mlada gimnazijalca koja nam opisuju svoja iskustva sa natjecanja, daju nam neke svoje savjete kako biti bolji na takvim natjecanjima te nešto općenito o tim natjecanjima.

# data[].attributes.attachment_link.title
Moćni i "nemogući" mikrobi ili ako ih ne možeš pobijediti, pridruži im se

# data[].attributes.body
1. Kad se sisavci zainate
- mogućnost da žive u različitim staništima omogućuje im toplokrvnost
- sisavci u pustinjama preživljavaju tako što su im bubrezi građeni tako da zadrže što više vode te njihova hrana sadrži velike koncentracije vode (npr. sabljarov oriks)
- pustinjske životinje imaju duže udove ili veće uši od onih u polarnim krajevima( pustinjska i arktička lisica)
- deve u svojim grbama zadržavaju mast u grbama što je zapravo prilagodba za hladnije krajeve
deve također imaju dupli red trepavica i nosnice prilagođene za pustinjske oluje
- životinje hladnijih krajeva imaju debelo i gusto krzno
- u hladnijim krajevima povećava se volumen tijela kako bi se površina smanjila te tako manje topline izlazi iz tijela= bergmanovo pravilo
- termoregulacija ponašanjem (npr. majmuni u sjevernim krajevima)
-polarni medvjedi nemaju bijelu nego prozirnu dlaku jer reflektira Sunčevu svjetlost prema koži
- morski sisavci koji nemaju dlaku ispod površine kože imaju sloj masnog tkiva koje ih štiti od hladnoće te tijelu daje oblik

2. Neobični, ali inspirativni kukci rekorderi u našem okolišu
- kukci su prve životinje koje su poletjele
- najbrži kukci su hitre koje mogu trčati 8 km/h
- kućna muha je jedna od najrasprostranjenijih kukaca koje imaju jastučiće i tekućinu koja služi kao ljepilo te se tako može kretati po stropu
- najbolji kukci u sakrivanju su npr. paličnjaci koji oblikom podjećaju na grančice, livadni cvrčci koje zbog čestica koje izlučuju te one odbijaju svjetlost zapravo ni ne vidimo

3.  Kako nastaju znanstvene spoznaje o životu dinosaura
- fosilizirane kosti su prvi dokazi
- glave dinosaure su najsličnije gmazovima što znači da su to njihovi predci
- otisci stopala u kamenu pokazuju nam veličinu i brzinu dinosura jer što je veći razmak to je dinosaur brži
- može se pronaći i fosilizirana dlaka ili perje
- brzo kretanje je karakteristično za toplokrvne životinje što znači da po tome nisu slični gmazovim
- mezotermija - životinja koja nije ni toplokrvna ni hladnokrvna odnosno koja održava temperaturu tijela malo višom od svoje okoline
- dinosauri imaju dobro razvijen vid, sluh i njuh

# data[].attributes.body
1. Neobični, ali inspirativni: kukci rekorderi u našem okolišu
- u videu smo saznali da kukci čine gotovo 2/3 svih vrsta, a brojni od njih ističu se svojim neobičnim karakteristikama i sposobnostima na koje mi ljudi ne obraćamo pažnju. Tako na primjer svi znamo da je gepard najbrža kopnena životinja no nekolicina zna da je najbrži kukac na svijetu malena hitra, u sekundi može prijeći čak 120 dužina svoga tijela. Drugi rekorder je kućna muha s kojom smo se svi zasigurno sreli, ona se može s lakoćom kretati po stropu zahvaljujući jastučićima i dlačicama na vrhovima nogu. Livadni cvrčak pak ima sposobnost kamuflaže, što ga može učiniti nevidljivim i koja mu uvelike pomaže u lovu ali i u bijegu. Tako proučavajući kukce, a i druge životinje s neobičnim, ali korisnim sposobnostima možemo spoznati svijet oko sebe, riješiti brojne probleme i unaprijediti svoj život.

2. Slatkovodni sustavi: stres sa svih strana
- saznajemo da za slatkovodne sustave najveći "stres" uzrokuje onečišćenje, to jest ispuštanje kanalizacije, bacanje plastike i ostalih vrsta otpada, špricanje pesticidima... Čovjek tako mijenja te ekosustave i ugrožava pojedine vrste. Saznajemo i što je mikroplastika, sitni komadi koji nam nisu vidljivi golim okom no uvelike zagađuju vode, nalaze se u šamponima i kremama, koji u vode dolaze preko otpadnih voda, na jednak način u vode dospijevaju lijekovi koji mogu poremetiti biološke procese.

3. Kad se sisavci zainate
- iz predavanja saznajemo o mnogim prilagodbama koje su pojedini sisavci razvili kako bi mogli preživjeti u nepovoljnim uvjetima. U pustinji organizmi moraju sačuvati vodu jer teško mogu do nje doći. Postavljaju se brojna pitanja, na primjer: "Kako sisavci preživljavaju ekstremne hladnoće?" Na to pitanje odgovor je tako što su povećale volumen tijela i smanjile površinu kako bi sačuvale toplinu, imaju i debelo masno tkivo koje im služi za pohranjivanje energije i omogućava dug boravak bez hrane.

# data[].attributes.attachment_link.title
klimatska promjena, kukci rekorderi, kad se sisavci zainate

# data[].attributes.body
1.      Šetnja kroz botanički vrt

- LITOPSI – prevodi se kao ''živi kamen'' ili ''cvatući kamen''

- bojom površine stapa se s prostorom na kojem se nalazi

- cvate krajem ljeta te tada nastaje samo 1 cvijet

- gotovo pa uopće ne trebaju vode, potrebna im je veća količina topline i svijetlosti (pustinjska biljka)

- MAMUTOVAC – najveći živi organizam na zemlji

- potječe iz Sjeverne Kalifornije

- može potjecati iz razdoblja od prije 2000 godina

- deblo može biti dovoljno široko da kroz njega prođe automobil

- HRVATSKO – AUSTRALSKI STRIBOR – potječe iz doba mezozoika

- zaštićena je vrsta u Australiji

- jedina golosjemenjača s iglicama posloženim u dva reda

- MOČVARNI ČEMPRES – listopadna golosjemenjača

- iglice im posmeđe i otpadaju ujesen

- pneumatofori – zračno krijenje (stabilizira stablo da ne potone u mulju jer žive na močvarnim područjima)

2.      Šetnja kroz herbarij

- zagrebačka zbirka herbarija

- Ljudevit Farkaš Vukotinović i Josip Kalacansije – Klekovski Schlosser – 19. st. skupili su najveći broj herbarijskih primjeraka iz te zbirke, autori su knjige Flora Croatica

- ime naše zagrebačke zbirke je Herbarium Croaticum, a ona je postavljena 1920. godine

- biljke su u zbirci složene nekim redoslijedom -  grupirane su u rodove,  a rodovi u porodice, porodice se zatim slažu evolucijskim slijedom

- herbarijski list sastoji se od biljnog materijala i etikete (s etikete saznajemo naziv biljke, mjesto i vrijeme prikupljanja te ima autora)

- u našoj zbirci nalazi se oko 200 000 herbarijskih listova

- herbarijski listovi dobar su izvor literature

3.      Moćni i ''nemogući mikrobi

-  mikrobi – stariji i od dinosaura (prvi organizmi na Zemlji)

- najstariji fosili od prije 3 i pol milijarde godina

- iz njih se razvijaju složeniji organizmi

- u ekstremnim uvjetima ima mikroba koji se nisu promijenili stotinama godina

- astrobiologija – znanstvenici šalju mikrobe i bakterije na ispitivanja u različite svemirske uvjete

- ima puno više dobrih nego loših virusa

- imaju veliku ulogu u svim ekosustavima

- njihova glavna uloga je recikliranje

- virusi važni za dugotrajno pamćenje kod čovjeka

- bakterije komuniciraju pomoću signalnih molekula

- mikrobne bakterije mogu proizvoditi el. energiju

- bakterije mogu biti predatorske i uništavati bakteriju veću od sebe

# data[].attributes.body
1. Neobični, ali inspirativni: kukci rekorderi u našem okolišu
U ovom videu mogli smo saznati neke neobične karakteristike kukaca. Iako su jedna od najrasprostranjenijih vrsta (2/3 svih vrsta) često ih zanemarujemo i podrazumijevamo njihove sposobnosti. Malene hitre su najbrži kukci na svijetu,  kreću se izuzetnom brzinom od 8 km/h te u sekundi prođu 120 dužina svog tijela. Saznali smo i da su kućne muhe, na koje svakodnevno nailazimo, odlični "akrobati". Mogu se kretati po jako glatkim površinama, a uz to se mogu kretati naopačke (po stropu) zahvaljujući  jastučićima na vrhovima noga na kojima se još nalaze dlačice koje luče tekućinu koja služi kao ljepilo. Jedna od najpotrebnijih, a i najzanimljivijih karakteristika kukaca je kamuflaža, u kojoj se posebno ističe livadni cvrčak (izlučuje čestice koje utječu na zrak i svjetlost te čine kukca gotovo nevidljivim).
2.Moćni i nemogući mikrobi ili ako ih ne možeš pobijediti, pridruži im se
Ovdje smo mogli saznati kako su, prije nekoliko milijarde godina, živjele bakterije koje su omogućile daljnji razvoj složenijih organizama . Spominju se i virusi, kojih zapravo ima više dobrih nego loših te bez kojih ne bismo preživjeli ni 2 dana. Svojstva su im recikliranje, očuvanje biodiverziteta, štićenje organizama. Saznajemo o komunikaciji bakterija (okupljanjem i "donošenjem zajedničke odluke" za daljnje akcije).
3. Slatkovodni sustavi: stres sa svih strana
Predavanje nam govori o raznim načinima kojima svakodnevno, besvjesno zagađujemo rijeke, potoke, jezera - bacanje plastike, pretvaranje u kanale, ispuštanje kanalizacije, špricanje pesticidima, klimatske promjene(suše, zagrijavanje zraka, vode). Bitna je i mikroplastika, koja nastaje raspadanjem većih komada plastike ili pranjem sintetičkih materijala. Nalazi se i u kremama, šamponima pa u okoliš dospijeva i jednim najjednostavnijim tuširanjem ili pranjem ruku. Spomenuto je još kako lijekovi, pomoću otpadnih voda, tjelesnim izlučevinama dospiju u rijeke. Ti farmaceutici mogu poremetiti fiziološke i biološke procese.

# data[].attributes.body
Posteri predavanja

# data[].attributes.body
1. Kad se sisavci zainate
U ovom predavanju govori se o raznim prilagodbama organizama na uvjete u kojima žive, pa se tako spominje npr. pustinjska lisica i njene duge uši kojima otpušta što više topline, govori se o devi koja u grbi nosi mast za duge periode bez hrane. Govori se također o životinjama u hladnim krajevima koje su povećale volumen svog tijela i smanjile površinu kako bi što manje topline izašlo iz njih te je posljednji primjer morskih lavova čije potkožno masno tkivo pomaže u dugim razdobljima bez hrane

2. Slatkovodni ekosustavi-stres sa svih strana
U ovom videu riječ je o zagađenju koje najviše proizvodi čovjek svojim neodgovorim ponašanjem. Dolazi do promjena uvjeta života u tim ekosustavima zbog npr. ispuštanja kanalizacije ili prskanja pesticidima koji završe u vodi. Spomenuta je mikroplastika. To su sitni komadi nevidljivi golim okom koji su čest uzrok zagađenja, a životinje ih često zamjene za hranu pa dolazi do trovanja. U vodama su štetni i lijekovi koji poremete život organizmima, npr. promjena spola kod ribe.

3. Moćni i "nemogući" mikrobi ili ako ih ne možeš pobijediti, pridruži im se
U ovom se predavanju govori o mikrobima koji su prvi organizmi na Zemlji, a njihovi najraniji dokazi otkriveni su u Australiji. Njihova su staništa često najneobičnija mjesta. Bez virusa život bi bio praktično nezamisliv jer oni žive u gotovo svim ekosustavima i njihova je uloga recikliranje te štite ljude od drugih virusa. Važni su za razvoj dugotrajnog pamćenja kod čovjeka i mogu proizvoditi električnu energiju.

# data[].attributes.body
1. Neobični, ali inspirativni: kukci rekorderi u našem okolišu
-čine oko 2/3 svih vrsta na Zemlji
-najbrži kukac-poljska hitra- 8 km/h, 120 duljina svojeg tijela u sekundi
-akrobat-muha- kretanje po vrlo glatkim površinama, posebna tekućina kao ljepilo i dlačice
-kamuflaža-livadni cvrčak- izlučivanje mikroskopskih čestica- utječu na zrake svijetlosti, čine cvrčka gotovo nevidljivim-->upijaju svijetlost
-istraživanjem kukaca i ostalih živih bića dolazimo do različitih novih spoznaja
2. Kad se sisavci zainate
-sisavce nalazimo na svim staništima, to im omogućuje toplokrvnost tj. stalna tjelesna temperatura
-sušna staništa-niz prilagodbi, posebna građa bubrega, visoka koncentracija vode u hrani koju jedu
-->duge uši-efikasnije hlađenje, lakše otpuštanje topline
-->deva-niz prilagodbi-široki papci, duple trepavice, mast u grbi--> razgradnja i dobivanje metaboličke vode
-hladna staništa-niz prilagodbi: gusto i dugo krzno, povećanje volumena tijela i smanjenje površine, drhtanje-->metaboličko zagrijavanje, termoregulacija ponašanjem
--> Glogerovo pravilo- životinje u polarnim i hladnijim krajevima svijetlije su obaojane od svojih rođaka iz toplijih krajeva
3. Kako tumori varaju?
-mehanizmi za nadjačavanje zdravih netumorskih stanica
-dijagnostika tumora- imunohistokemijsko bojanje- temelji se na imunosnoj reakciji između antigena i antitijela
-zavaravanje organizma pomoću proteina ili drugih mehanizama
-->neprimjetan prekomjerni rast, izmakivanje svemu što ih pri tom želi spriječiti, izbjegavanje "programirane" smrti

# data[].attributes.body
1. Neobični, ali inspirativni: kukci rekorderi u našem okolišu

U ovom predavanju možemo čuti mnogo zanimljivosti vezane za kukce. Na početku se opisuju nekakve općenite karakteristike kukaca te se nastavlja sa najbržim kukcem - poljskom hitrom koja može trčati čak 8 km/h  (u 1 sekundi prijeđe 120 dužina svoga tijela). Njezine oči zbog velike brzine tijekom trčanja odnosno lovljenja plijena nemaju dovoljno svjetlosti za stvaranje slike te zbog toga dobe privremenu sljepoću. Drugi kukac koji se opisuje je akrobat (kućna) muha. Ona se može bez problema kretati po stropu a to radi uz pomoć jastučića na vrhovima nogu gdje ima još dodatne dlačice na koje se luči posebna tekućina koja služi kao ljepilo.
Zadnji kukac koji se opisuje je livadni cvrčak koji ima vrlo zanimljiv način kamuflaže. Čestice koje on izlučuje imaju ulogu u kamuflaži i one ga čine praktički nevidljivim.

2. Slatkovodni sustavi - stres sa svih strana
U ovom predavanju se uglavnom priča o stresorima za sladkovodne ekosustave ( bacanje plastikr, ispuštanje otpadnih tvari, klimatske promjene, ispuštanje pesticida, pretvorbe u kanale...) Također se govori o mikroplastici koja je svuda oko nas, može nastati raspadanjem većih komada plastike, pranjem nekakvih sintetičkih materijala... Vrlo je štetna za organizme jer ih nekad zamijene sa hranom te im šteti probavi.
Na kraju se priča o ispuštanju lijekova u vode što utječe na fiziološke i biološke procese tih slatkovodnih organizama.

3. Kad se sisavci zainate
U ovom predavanju se zapravo govori o različitim prilagodbama sisavaca na život. Npr. sisavci u pustinji bez vode, zašto lisica ima velike uši, zašto deve imaju grbe, dvostruki red trepavica, duži udovi... Nakon toga se u drugom dijelu predavanja govori o prilagodbama životinja na hladnoću gdje se spominje Glogerovo i Allenovo pravilo.

# data[].attributes.body
1. Moćni i "nemogući" mikrobi ili ako ih ne možeš pobijediti, pridruži im se
U predavanju saznajemo o mikrobima i njihovoj važnosti u svakidašnjem životu.  Zanimljivost koju sam saznao je da ima puno više dobrih virusa, nego onih loših i da oni imaju puno veću ulogu u ekosustavima nego što sam očekivao. Oni daju svojstva otpornosti biljkama i ubijaju bakterije. Također me začudila činjenica da među bakterijama postoji kanibalizam i da postoje bakterije koje vole jesti plastiku.

2. Neobični, ali inspirativni kukci rekorderi u našem okolišu
U predavanju se govori o tome kako su kukci rekorderi oko nas. Spominje se hitra koja je najbrži kukac na svijetu, kućna muha koja može naglavačke hodati po stropu i paličnjaci koji se savršeno uklapaju u okoliš. Oni nam mogu služiti kao inspiracija za unaprjeđivanje tehnologije i za daljnje istraživanje kukaca.

3. Kad se sisavci zainate
Predavanje odgovara na neka pitanja o specifičnim sisavcima kao što je npr. pustinjska lisica i zašto ima velike uši. Govori se o tome da sisavce možemo pronaći gotovo svugdje zbog sposobnosti stalne tjelesne temperature. Osobno mi je pitanje zašto deve imaju grbe najzanimljivije. Saznao sam da u grbama imaju masno tkivo koje im služi kao izvor hrane i metaboličke vode. Također se još spominju Allenovo i Glogerovo pravilo koje smo učili prošle godine.

# data[].attributes.body
1.      I ti možeš postati olimpijac u prirodoslovlju!

U ovom predavanju priča se o tome kako srednjoškolci mogu pristupiti međunarodnim olimpijadama na području kemije i biologije. Dvojca mladih gimnazijalaca vode nas na PMF gdje pričaju i upoznaju se sa starijim studentima PMF-a koji su bili na olimpijadama. Oni im objašnjuju kako se kvalificirati na takvo natjecanje, pričaju o svojim iskustvima iz zemlja diljem svijeta, kako su strukturirani ispiti, kakvo je društvo i kultura te o svojim ambicijama na području znanosti.

2.   Neobični, ali inspirativni: kukci rekorderi u našem okolišu

U ovom predavanju sam čuo neke zanimljivosti o kukcima, Na primjer, najbrži kukac hitra može trčati brzinom do 8km/h odnosno u 1 sekundi prijeđe 120 dužina svoga tijela. Također ima prilagodbe na tijelu potrebne za tu brzinu, npr. ticala koja osjete prepreku i privremena sljepoća kada trče velikim brzinama. Sljedeći zanimljiv kukac je kućna muha koja svojim prilagođenim nožicama na kojima su prijanjaljke kao kod macaklina, dlačice i tekućina koja služi kao lijepilo omogućuje da hoda po stropu. Također bitna prilagodba kod kukaca je kamuflaža kod koje prednjači livadni cvrčak čija koža izlučuje sitne čestice koje apsorbiraju svijetlost te ga čine praktički nevidljivim.

3.    Kad se sisavci zainate

Na početku predavanja saznajemo kako sisavci u pustinji žive bez vode. Prva prednost je kod bubrega koji zadržava što više vode u tijelu te hrana koja je bogata vodom. Zatim saznajemo nešto o Alenovom pravilu odnosno to što životinje u toplijim klimama imaju duže udove od onih koji žive u polarnim krajevima. Saznajemo da deve u svojim grbama skladište masno tkivo te da njihovi preci potječu iz hladnijih klima te o ostalim prilagodbama kako bi preživjeli vrućinu pustinje. Gustim i svijetlim krznom, većim volumenom tijela, kretanjem, proizvodnjom topline iz posebnog masnog tkiva i hibernacijom preživljavaju životinje hladnijih krajeva

# data[].attributes.body
1. naslov .....
2.
3.

# data[].attributes.body
Post imenujte svojim prezimenom i imenom.
Kratko i zanimljivo u postu opišite koja ste predavanja odgledali (minimalno 3) i što vam je u njima bilo najzanimljivije što ste naučili.
https://daninoc.pmf.unizg.hr/biologija/