# data[].attributes.headline
Крок 1. Розглянь світлину. Що ти знаєш про авангардизм у мистецтві? Чи вдалося художнику передати стрімкий рух міста?

# data[].attributes.subject
Крок 1. Розглянь світлину. Що ти знаєш про авангардизм у мистецтві? Чи вдалося художнику передати стрімкий рух міста?

# data[].attributes.body
Український художник Олександр Богомазов. Трамвай.  1914 р.

# data[].attributes.headline
Крок2. Теорія літератури. Запам'ятай  поняття, які потрібно засвоїти протягом уроку. Запиши в зошит.

# data[].attributes.subject
Крок2. Теорія літератури. Запам'ятай  поняття, які потрібно засвоїти протягом уроку. Запиши в зошит.

# data[].attributes.body
Авангард  (франц. avant-garde — передова охорона) — напрям у літературі XX століття, пов'язаний із руйнуванням традиційних форм і канонів. До авангардистських стильових течій відносять футуризм, експресіонізм, конструктивізм, дадаїзм, сюрреалізм, імажинізм, абстракціонізм, кубізм.
Футуризм  (від італ. futurismo та лат. futurum — майбутнє) — авангардний напрям у мистецтві, що розвинувся на початку XX століття  й відстоював крайній формалізм, пропагував культ індивідуалізму, відкидав загальноприйняті мовні та поетично-мистецькі норми.

Урбанізм  - тематика в мистецтві
XX ст., зображення життя великих міст.
Верлібр – неримований нерівнонаголошений віршовий рядок,  форма вірша, котра  не має наскрізної симетричної будови. Відсутній поділ на строфи, структурно наближений до прози. Рядки різної довжини.
Деструкція – порушення чи руйнування звичайної структури форми і змісту. В літературі - руйнування звичної форми поезії.

# data[].attributes.headline
Крок 3. Прочитай. Занотуй основні риси українського футуризму. 

# data[].attributes.subject
Крок 3. Прочитай. Занотуй основні риси українського футуризму. 

# data[].attributes.body
Футуризм є виявом авангардизму – радикального етапу модернізму. Цей етап з'явився  в  роки 1-ї  світової війни й  у  різноманітних  формах є  у  сучасній літературі. Це мистецтво протесту і  руйнування. Авангардисти заперечують міщанство і  банальність культури. Вони жадають зруйнувати традиційний стиль життя. Саме тому  в  житті і  творчості вдаються до епатажних «вибриків», до пародіювання того, що в  суспільстві є священним й  непорушним. Їх  відтворення життя гротескне, цинічно – саркастичне. Втім, часто  така поведінка – це маска, під якою криється романтична вишукана душа. Метою авангардизму є зведення усе  до гри, щоб  показати несерйозність, дріб’язковість всіх  тих цінностей, котрі  звикли вважати серйозними і  важливими.

У  українській літературі цей стиль в  1914 році під впливом російського футуризму започаткував Михайло Семенко
2-ма  збірками: «Дерзання» і «Кверофутуризм».

Особливості футуризму як стилю:

1. повне заперечення усіх  попередніх культурних і  естетичних традицій;

2. намагання створити нове мистецтво, підпорядковане життю індустріального міста;

3. домінування агресивного урбанізму (обожнення техніки, виробництва, точних наук, ворожість до «нетехнізованої» природи, до села);

4. культ надлюдини, що задопомогою  техніки змінює світ;

5. дегуманізація (перенесення уваги із  людини на механізм);

6. експериментування із  формою: лексикою, тропами, фігурами,

7. звукозаписом (часто форма переважає над змістом).

Футуристичні угрупування

Ця течія у  мистецтві зародилась у  1-му  десятилітті XX столітті у  Італії. Футуризм є наслідком утвердження нової епохи – індустріальної, міської, що прийшла на зміну патріархальній, сільській. Цілісна людська постать  зникає в  всезагальному розпорошенні.

Маніфест футуристів написав поет Філіпо Марінетті, оприлюднивши його в  паризькій газет «Фігаро» 1909 року. 1-шу  українську футуристичну організацію «Фламінго» створив Михайло Семенко в  1919 році. До неї увійшли Олекса Слісаренко, Гео Шкурупій, Володимир Ярошенко, художник Анатолій Петрицький. Символами футуристів були жовта лінія і жовта блуза, котру  пізніше  замінили синьою, що мали вказувати на їх  пролетарське походження. 1921 року Слісаренко формує  науково – мистецьку групу «Ком космос», крізь  рік перейменовано на «Аспанфут».

1927 року Михайло Семенко утворив організацію «Нова генерація» і  видавав до 1930 року під цією назвою журнал, котрий найсильніше європеїзував тогочасну українську літературу.

# data[].attributes.headline
Крок 4.  Михайль Семенко написав твір у вигляді анаграми "Автопортрет". Ознайомся з ним, розглянь портрет письменника. Подумай, яке враження справляє ця людина.

# data[].attributes.subject
Крок 4.  Михайль Семенко написав твір у вигляді анаграми "Автопортрет". Ознайомся з ним, розглянь портрет письменника. Подумай, яке враження справляє ця людина.

# data[].attributes.body
Автопортрет

Хайль семе коми

ихайль кохайль алсе комих

ихай месен михсе охай

мх йль кмс мих мих

Семенко енко нко Михайль

Семенко мих михайльсе менко

О семенко михайль!

О михайль семенко!

# data[].attributes.headline
Крок 5. Прочитай про деякі факти життя та творчості Михайля Семенка. Дай відповідь на питання. Як відбувалося становлення Михайля Семенка як письменника-футуриста? 

# data[].attributes.subject
Крок 5. Прочитай про деякі факти життя та творчості Михайля Семенка. Дай відповідь на питання. Як відбувалося становлення Михайля Семенка як письменника-футуриста? 

# data[].attributes.body
Семенко Михайло народився 1892 року у  селі Кибинці на Полтавщині, він був сином письменниці Марії Проскурівни. 1911 поїхав навчатися в  психо-неврологічному  інституті у  Петербурзі. Скінчивши дворічні загальноосвітні курси юнак став студентом природницько-історичного відділення педагогічного факультету. 1914 року М. Семенко опинився в  Києві. 1916 року мобілізований до армії. Служив військовим телеграфістом в  далекому Владивостоці. На Україну повернувся насамкінець 1917 року.

Дебютував М. Семенко у  "Українській хаті" (вірші "Дарунок, "Гріх", "Мов квітка"). 1-ша  збірка виходить 1913 року під назвою -"Prèlude". У  цю збірку увійшли милозвучні, однак  неглибокі вірші. Вирішальні розміщення  теорії, котру  М. Семенко влучно означив як пошуковий футуризм, викладені у маніфестах 1914 року (вірші "Сам" й  "Кверофутуризм"), що були передмовами до збірок - "Дерзання" й  "Кверофутуризм". Спрямовувалися ці маніфести проти канонізації й  усякого культу у  мистецтві. Проголошувалися красота  пошуку" й  "динамічний лет". Кверофутуризм М. Семенко думав тимчасовим явищем як течію, однак  неодмінним  - як метод.

Повернувшись на Батьківщину, Семенко працює навдивовиж продуктивно й  тільки протягом 1918 року створює дев'ять поетичних циклів.

1919 року проголосив "революційний футуризм" і  опублікував "ревфутпоему" - "Товариш Сонце" й  "Дві поезофільми". Був редактором журналу "Мистецтво". 1920 року видав одночасно  із  М. Любченко й  О. Слісаренком "Альманах 3-х ". 1921 року збірку "проміння погроз". Тоді ж організував "Ударну групу поетів футуристів", перейменовану на асоціацію панфутуристів "Аспанфут" (1922-1924 рр.), кредо і  маніфест котрої  були проголошені у  альманасі "Семафор в  майбутнє" (1922 року). Зазнавши критики літературних кіл, Семененко перейшов на позицію "лівого фронту" (укр. "ЛЕФ") й  перетворив "Аспанфут" на "Комункульт" (1924 року), водночас працював (1924 - 1927 рр.) як головний редактор Одеської кінофабрики ВУФКУ.  Заснував нове об'єднання футуристів "Нова Генерація" із  журналом даної  ж назви (1927 - 1930 рр.). Сильно критикований, Семенко відійшов від футуризму, ставши співцем більшовицької революції (збірка "Малий кобзар й  нові вірші", 1928 року).

1930 року вийшов зібрання  памфлетів й  віршів "Європа й  ми" із  центральною тезою: Потрібно  вчитися в  Європи - це так, й не думати "ефіопою". Памфлети Семенка цікаві і  із  художнього боку: іронія згущується до сарказму, використовуються гротескні образи, поетика парадоксів, поєднання різноманітних  мовних стилів і т.п. .

1930-их років визнав "помилковість" власних  колишніх позицій, виявом чого були збірки "Сучасні вірші" (1931), Із  радянського щоденника) й  "Китай у  огні" (1932).

В  віршах 1932-33 років поет вже , "як усі", прославляє СРСР. Політичним твором того часу стала хіба що "Німеччина" (1936 року) - гостросатирична поема політичної, філософської думки, напівстилізована під манеру Г. Гейне.

23 квітня 1937 року у  Києві ще відбувся творчий вечір Михайля Семенка, а крізь  3  дні його заарештували. 24 жовтня 1937 року Семенко був розстріляний одночасно  із  іншими українськими письменниками. В  серпні 1960-их років - реабілітований.

До війни українське письменництво черпало теми головним чином  із  села, адже  місто було українцям практично  чуже.  Футуристи дали українській літературі надзвичайно  значного  поступу, особливо Михайль Семенко. Вони розкріпачили й  урбанізували українську мову.

Рання футуристична творчість Семенка, просякнута урбаністичними і  мариністичними мотивами і  сюжетами, відзначається мовними й  формальними експериментами і  намаганням епатувати читача. Ми можемо відрізняти у  його віршах різноманітність тем, від оспівування київських предревніх каварень переходить до захоплення революцією, сприймаючи її зовнішньо, поверхово. Не зважаючи на пропаговану ним деструкцію форми і  відкидання класичних й  колишніх літературних надбань, наприклад спадщини Шевченка, Олеся, Вороного, Філянського, Семенко мав чималий вплив на розвиток української модерної поезії 1920-их років.
Відколи Семенко став футуристом, він всяким чином  намагався форсувати ствердження у  українській поезії образної стихії міста, - це було його програмним моментом. Михайль Семенко  зображує  звук й  колір, динаміку міста, зображає  його у  різноманітні  пори року.
Найпопулярніший його здобуток – віртуозний звукопис, вибудуваний за динамічним, музичним принципом.

# data[].attributes.headline
Крок 6. Переглянь відео. Дай відповідь на питання. В чому трагедія життя Михайля Семенка?

# data[].attributes.subject
Крок 6. Переглянь відео. Дай відповідь на питання. В чому трагедія життя Михайля Семенка?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Серіали України. Прем’єр

# data[].attributes.attachment_link.title
“Розстріляне відродження”. Михайль Семенко

# data[].attributes.headline
Крок 7. Прочитай поезії Михайля Семенка. Які емоції, почуття, думки викликали вони? Склади паспорт одного із творів за прикладом нижче. 

# data[].attributes.subject
Крок 7. Прочитай поезії Михайля Семенка. Які емоції, почуття, думки викликали вони? Склади паспорт одного із творів за прикладом нижче. 

# data[].attributes.body
Бажання
Чому не можна перевернути світ?
Щоб поставити все догори ногами?
Це було б краще. По-своєму перетворити.
А то тільки ходиш, розводячи руками.
Але хто мені заперечить перевернути світ?
Місяця стягн’уть і дати березової каші,
Зорі віддати дітям — хай граються,
Барви, що кричать весняно, — служниці Маші.
Хай би одягла на себе всі оті розкоші!
Тоді б, певно, Петька покохав її,
скільки було сили.
А то ходиш цим балаганом, що звуть — природа,
Й молиш: о, хоч би вже тебе чорти вхопили!
1. IV. 1914. Київ
Місто

Осте сте
бі бо
бу
візники — люди
трамваї — люди
автомобілібілі
бігорух рухобіги
рухливобіги
berceus* кару
селі
елі
лілі
пути велетні
диму сталь
палять
пах
пахка
пахітоска
дим синій
чорний ди
м
пускають
бензин
чаду благать
кохать кахикать
життєдать
життєрух
життєбе-
нзин
авто
трам.
23. V. 1914. Київ
Запрошення

Ви знаєте?
Прекрасний краєвид з гори Батиєвої.
Ви, певне, не були там ніколи?
Не гуляли по сніго-білому
полю?
Ми вас запрошуємо —
наберіться бажання сміливого
і приходьте до нас. У нас тут доволі
весело.
Звичайно, до нас не заходять автомобілі —
Але почуваємо ми себе зовсім добре, справді.
Ах, як тут
гарно!
Як тут симпатично й ріжнобарвно!
Люди ми сильні, молоді,
сміливі —
не боїмось нікого й бажаємо усім добра.
Коли хочете — ми
не заздрим і Батиєві,
бо нам дуже вдячна ця прекрасна гора.
Будьте
ж такі добрі,
не дивіться, як на звірів, на нас —
довірливо й доброзичливо, захопивши “трості”, —
самі
побачите, як у нас прекрас-
но — приходьте до нас у гості!
7. I. 1914. Київ
Паспорт твору "Місто"
Рід: лірика.
Вид лірики: вірш-медитація.
Жанр: ліричний вірш.
Провідний мотив. У вірші «Місто» автор, використавши прийоми й засоби футуризму, не тільки відтворив життя великого мегаполіса, а й передав своє захоплення містом, що живе інтенсивним життям.
Композиція твору. Вірш «Місто» — це одне речення, у якому немає жодного розділового знака. Щоб передати динаміку життя великого міста, автор розбив деякі слова на частини, а деякі частини слів об’єднав між собою таким чином, що утворилися цікаві й незвичні неологізми, значення яких без контексту не можна зрозуміти. Образи твору. Ліричний герой — людина, що добре відчуває місто, розуміє його, чує кожен звук. У вірші «Місто» центром є образ-символ міста, яке причарувало автора своїм рухом і неспокоєм. Художні засоби «Місто» звукові образи: «блимно й крапно»; зорові образи: «блиск лініями», «міняться силуетами»; дієслівні форми «сунути», «лізуть», «повзуть», «пересовуються», «міняться», «вирізують», «закріплюються» передають рух і створюють динамічну картину міста. Практично так автор передає зоровий образ міста; неологізми «автомобілібілі», «бігорух», «рухобіги», «життєдать», «житгєрух», «життєбензин» типові для футуристів, адже вони мали на меті оновити мову, нехтуючи усім попереднім культурним досвідом;

# data[].attributes.headline
Домашнє завдання

# data[].attributes.subject
Домашнє завдання

# data[].attributes.body
Вивчити поняття теорії літератури. Опрацювати статтю підручника (Українська література (рівень стандарту) : підручник для 11 класу закладів загальної середньої освіти/ О.М.Авраменко. К. : Грамота, 2019) - стор. 10-14. Визначити ознаки футуризму в поезіях М. Семенка й записати їх у зошит.