# data[].attributes.body
Levinud laiadel aladel Euroopas ja Aasia läänepiirkondades. Eestis tavaline kogu territooriumil.Mitmeaastane heitlehine lehtpuu. Ühekojaline. Kõrgus kuni 30 (35) m, vanus harilikult kuni 300¼400, sageli ka kuni 600 a. Paljuneb eelkõige seemnetega, kuid uueneb kõrge eani hästi ka kännuvõsust. Levinud laiadel aladel Euroopas ja Aasia läänepiirkondades. Eestis tavaline kogu territooriumil. Kasvavab sega- ja lehtmetsades, eelkõige salumetsas ja puisniitudel. Enamasti alumises puurindes või põõsarindes, harva ülemises puurindes. Mullastiku suhtes küllaltki nõudlik, vajab viljakat mulda, soostunud muldi ei talu, põuda kannatab aga hästi. Meie lehtpuudest parima varjutaluvusega. Täiesti külmakindel. ehtede kõrge kaltsiumisisalduse tõttu takistab toorhuumuse teket ja parandab pinnast. Mesilastele väga hea meeallikas. Lehtede kõrge kaltsiumisisalduse tõttu takistab toorhuumuse teket ja parandab pinnast. Mesilastele väga hea meeallikas.
Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja. Puit on kerge, valge, kasutatakse tisleritöödel, vineeriks, mööbliks, kastilaudadeks, jne.

# data[].attributes.body
Kuulub sugukonda küpressilised, perekonda kadakas. Käbid moodustuvad sügisel, tolmleb järgmise aasta mais või juuni algul. Emaskäbi on algul roheline, kolme püstise seemnealgmega. Pärast viljastumist kasvavad seemnesoomused kokku ja moodustub roheline marjataoline lihakas käbi.
Paljunevad peamiselt suguliselt seemnetega. Kasvab peaaegu kogu Euraasias ja Põhja-Ameerikas, Eestis tavaline, eriti sageli kasvab Loode-Eestis ja saartel.  Kasvab kuivast liivasest kuni soostunud turbapinnaseni, nii varjulistes männi- ja kuusemetsades kui ka lagedatel loopealsetel. Eelistab siiski parajalt niisket, kerget ja värsket liivapinnast. Hea külmataluvusega, kuid tundlik külmade tuulte suhtes. Lihakad marikäbid on toiduks paljudele lindudele. Samuti on puu tihe võra hea koht pesa rajamiseks. Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja.  Puidust ja okastest saadakse kuumutamise teel kadakaõli. Käbisid kasutatakse suhkru- ja eeterlike õlide sisalduse tõttu ravimina, samuti õlle-, likööri- ja veinitööstuses, neid kasutatakse ka dzinni valmistamisel.

# data[].attributes.body
Perekond turbasammal kuulub klassi lehtsamblad, sugukonda turbasamblalised. Värvus säravrohelisest tumepunaseni, enamasti kumab läbi valkjas toon. Paljuneb eostega. Levinud kosmopoliitselt kogu Maal, puuduvad Kaug-Põhjas ja kõrbetes. Enamik Eestis levinud liike on laialdaselt levinud kogu põhjapoolkera parasvöötmes. Eestis esinevast 36 liigist on sagedasti leiduvaid 15. Eranditult niiskete ja märgade kasvukohtade taimed, vahel kasvavad ka täielikult vee sees. Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja. Olenevalt liigist muudavad turbasamblad enam või vähem oma kasvukoha tingimusi, eelkõige hapestavad nad keskkonda, siis omakorda väheneb pinnase toitainetesisaldus, kuna rabades tuleb üle elada ka perioodilisi läbikuivamise ja liigniiskuse perioode, siis tõrjub turbasammal enamiku teistest taimedest välja. Turbasammaldel on väga suur veeimamisvõime, mistõttu neid on kasutatud rahvameditsiinis sidumisvahendina vati asemel. Kõrge happelisuse tõttu on nad ka praktiliselt steriilsed. Palju kasutusalasid on peamiselt turbasammaldest tekkival paksul turbakihil. Sellest tehakse kütteks toorturvast või briketti, samuti sobib ta loomadele allapanekuks ja töödelduna taimedele kasvupinnaseks. Turvas on ka tooraineks keemiatööstusele. Temast valmistatakse söödapärmis ja isoleermaterjale. Turbasammal sobib hästi aknaklaaside vahele liigset niiskust imama. Meditsiinis kasutatakse turbamuda. See sobib tugi- ja liikumiselundite, mõnede närvihaiguste ja naistehaiguste ravimiseks.

# data[].attributes.body
Koppvetikad on üherakulised mageveeasukad. Neid võib sageli kohata väikestes järvesoppides, tiikides, aga ka päris pisikestes lompides. Koppvetikad on ühed Eesti tavalisemad vetikad, kusjuures neid võib sageli esineda massiliselt. Kui vetikad veekogudes ohtralt paljunema hakkavad, siis öeldakse, et vesi õitseb. Koppvetikas on rohevetikaperekond, kuhu kuulub ligi 500 liiki. Koppvetika välimuses torkab esmalt silma tema roheline värvus, mis kinnitab kuuluvust taimeriiki. Rohelisel taustal tuleb hästi nähtavale ka punane silmtäpp.  Suurus 0,015¼0,03 mm. Ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja. Ei leia praktilist kasutamist. Ohtlikuks võib saada kalakasvatustiikides vohama hakates (tagajärjeks hapnikupuudus).