# data[].attributes.body
I denne figur ser vi, hvordan de 11-19-årige er i kontakt. Der er en markant stigning fra 10 til 23 pct. i andelen af børn og unge, der kun mødes virtuelt, og samtidig et markant fald fra 20 til 6
pct. i andelen, der kun mødes fysisk.

# data[].attributes.body
De 3- og 7-årige har, som figur 5.4.1 viser, typisk en tæt kontakt til deres bedsteforældre, når tætheden måles ved hyppigheden af samvær. Knap 60 pct. af de 3-årige og lidt under halvdelen af de 7-årige er sammen med bedsteforældre hver uge. Kun 10-14 pct. ses sjældnere end hver måned.

# data[].attributes.body
Der er tydelige forskel på omfanget af den politisk-kulturelle overførsel i familier med dansk og ikke-dansk baggrund, ligesom der er markante variationer mellem familier med forskellige uddannelsesniveauer og forskellige positioner på arbejdsmarkedet.

# data[].attributes.body
Dog kan forskellen måske skyldes, at forældre med flere socioøkonomiske ressourcer har højere forventninger til deres børn, og at der derfor skal mere til for at opnå deres ros. En anden forklaring kan være, at forældre, der har sat sig ind i pædagogiske overvejelser om selvværd kontra selvtillid, ikke nødvendigvis opfatter ros i alle former som en entydig god ting, idet for megetros af resultater inden for denne pædagogiske teori formodes at fremme en personlighed, der har stor selvtillid, men er afhængig af anerkendelse for at bevare denne selvtillid, mens markering af barnets værdi uanset præstation vil være fremmende for et godt selvværd, hvor barnet er i stand til at mærke sine egne behov og møde modgang uden at bukke under.

# data[].attributes.body
Figuren viser derudover, at børn fra familier med anden etnisk baggrund end dansk og fra socioøkonomisk svage familier oplever mere ros end børn fra ressourcestærke familier og familier med dansk baggrund. Vi ser således, at 49 pct. af svarpersonerne i familier med dansk baggrund oplever et højt niveau af anerkendelse mod 60 pct. af svarpersonerne med anden etnisk baggrund.

# data[].attributes.body
Figur 5.1.4 viser, hvordan andelen af skilte familier med 3-15-årige
børn, der praktiserer en deleordning hhv. andre samværsordninger,
har ændret sig fra 2009 til 2017.

# data[].attributes.body
Da forældre med færre socioøkonomiske ressourcer i højere gradend forældre med flere ressourcer er skilt, ser vi således også, at børn og unge, hvis forældre har korte uddannelser eller ikke er i
arbejde, har en mere sammensat søskendegruppe end børn og
unge fra socioøkonomisk mere ressourcestærke familier.