# data[].attributes.headline
Dansk symbol fra vikingetiden, horn,hjelm og kappe. Vi har ørnen på den ene side, som høre til Tyskland, og løven på den anden side som høre til DK. Kæmp for dit fædreland. Det er et opråb til danerne, om deres nationale tilhørsforhold. Afsender:  De dansk sindede. modtager: Danerne. Sproglige/visuelle: 

# data[].attributes.subject
Dansk symbol fra vikingetiden, horn,hjelm og kappe. Vi har ørnen på den ene side, som høre til Tyskland, og løven på den anden side som høre til DK. Kæmp for dit fædreland. Det er et opråb til danerne, om deres nationale tilhørsforhold. Afsender:  De dansk sindede. modtager: Danerne. Sproglige/visuelle: 

# data[].attributes.body
Afsender: tysk
Modtager: tyskere og danskere
Budskab:
Skal danskerne virkelig have fordele/udbytte af vores (tyskernes) arbejde? Tyskerne vil ikke forære deres hårde arbejde.
Argumenter:
Tyskerne mener at det der har været deres jord/land skal blive ved med at være deres.
Sproglige/visuelle virkemidler: At så deres afgrøder, som ses på billedet er et symbol for at opbygge et godt og stærkt land.

# data[].attributes.body
Billedet appellerer til de tyske forældre, der har stemmeret.
Disse forældre skal tænke på deres børn og deres børns fremtid. Tyskland falder fra hinanden og Danmarks fremtid ser absolut mest lys ud, hvilket barnets "denk an mich" skal symbolisere. Børn vil altid være menneskets fremtid og et symbol på nye tider.

"Mutter stimm Dänisch" er skrevet med rødt. Dette er med at at fange modtagerens blik og skabe interesse. At barnet er afbilledet skaber også en vis form for uskyldighed - med sit legetøj og det nedadpegende flag.

# data[].attributes.body
Afsender: Slesvigere
Modtagere: andre Slesvigere
Argumenter: det står på dansk af den årsag, at størstedelen er danskere og det var Slesvigerne selv, der skulle stemme om nationalitet. '
Visuelle virkemidler:
De står stærkere sammen
og der er fred og orden.

# data[].attributes.body
-budskabet er i tyskland betaler man tilbage i skat for krigasksererstatning, og i danmark tager man om sine ældre og børn. hvilket der argumenteres for hvorfor man skal vælge danmark frem for tyskland. det gør brug af Etos hvilket appellere til personens jeg. tønderne skulle vise at der er bedre levevilkår, da nu tyskland var gået ''bankerot'' Modtager er de dansker som bor rundt omkring Haderslev.

# data[].attributes.body
Afsenderen: Thor Bøgelund (Dansker/Danmark)
Modtageren: De dansksindede  i alle 3 zoner.
Budskabet: Stem jer til Danmark.
Argumenter: "Farvel for evigt du tyske ørn. "

Visuelle: Freja en danske gudinde står i midten af billedet og appellerer til danskhed (flaget i hånden) og fred,. Ørnen i baggrunden er dunkel og mørk (afskrækkende).

sproglige virkemidler: Danskerne bliver kaldt for børn af Danmark, hvilket skaber en faderlands kærlighed.

# data[].attributes.body
Afsender: Det Slesvigske folk, de tysksindede
Modtager: De tysksindede, i Slesvig.
Budskab: Slesvig skal ikke deles.
Argumenter: De har været et broderfolk over 1000 år.
Sproglige og visuelle virkemidler: Billedet er revet over, hvilket symboliserer en opdeling som ikke er ønsket. Der benyttes patos, som argumentations-form, for at vække følelser hos modtageren. Der er et stort brug af tegnsætning, for at påpege vigtigheden af budskabet.

# data[].attributes.body
Danmark er afsenderen. Modtageren er folket i zone 1 og de skal stemme dansk. Budskabet er at de er blevet frelst og skal tilbage til Danmark, og man nu går en ny tid i møde. Argumenterne er dannebrog i baggrunden og teksten de skriver. Hvilket også er det sproglige og visuelle virkemidler udover det lykkelige par der omfavner hinanden og rækker hånden mod himlen for at symbolisere de er blevet frelst. Broen kunne være et symbol på at Slesvig blev adskilt fra Danmark, og de blev adskilt fra hinanden, og nu kan de endelig være sammen igen og mødes på broen.

# data[].attributes.body
Afsender: Fra Danmark, for danneborg flag midt af plakat.
Modtager: Til tyskere som bor i Sønderjylland og Flensborg, fordi tekst skrevet på tysk.
Budskab: Hvis de valgt være danskere, så vil "bitre nød" forsvinder.
Argumenter: Fordi efter krigen, Tysklands økonomi og levevilkår går helt ned bund. forhold til her Danmark, alle velfærde er i orden og ingen fattigdom.
Sproglige: Tekst på plakat er på tysk.
Visuelle virkemidler: I plakat, der har kun 3 forskellige farve, men især rød hvor få alle blikfang for første gang.
Patrick & Emil

# data[].attributes.body
Sidste gang kongen blandede sig i politik.
Handler ikke om konflikten om Flensborg.
Den lange forfatnings kamp i 1800 der ender med et systemskift og parlamentarismen bliver indført som styreform i DK.
Påskekrisen handler om at kongen afsætter en regering der ikke har et flertal imod sig og derfor kan Kongen i følge principperne i parlamentarismen ikke afskedige regeringen.

# data[].attributes.body
Genforeningen i 1920
• Nordslesvig bliver en del af Danmark
• Fredslutningen efter 1. verdenskrig
• Christian den 10 red over den gamle grænse ved frederikshøj
• Zone 1. Den 10 februar, 75 % stemte dansk
• Zone 2 Flensborg og et område syd for Flensborg. Her stemte 20 % for Danmark og 80% for Tyskeland
• Enden blev at Danmark fik zone 1 og Tyskland fik zone 2
• Overordnet set var grænsen optrukket efter folkets ønske. Og det er en af de mest demokratisk grænser i hele verden

Påskekrisen:
• Krisen Udløste af uenighed om det sønderjyske grænsespørgsmål.
• den radikal regering støttet af social demokratiet godkendte folkeafstemningen.
• den borgerlige opposition + kongen var utilfredse og ønskede at bevare Flensborg på dansk grund
• konflikten ender med at kongen afskediger regeringen op til påskeferien og dermed udløstes påskekrisen
• kongen har overtrådt de parlamentariske demokratis spilleregler og begår statskub
• socialdemokraterne truer med at iværksætte generalstrække
• efter 4 dage blev påskekrisen afsluttet med et kompromis og kongen opløser sit forretningsministerium.
• En folkelig revolution mod kongen kunne have resulteret i afskaffelsen af monarkiet

# data[].attributes.body
Kongen Christian 10. Bliver blandes om regeringsbeslutning forbindelse med afstemning i Sønderjylland og nord Tyskland fordi han er ikke tilfreds med Flensborg forbliver under Tyskland efter flertal afstemning. Da han vælger at afsked alle regering og udvalgte de nye som sidde i regeringen, derfor der opstår påskekrisen.

# data[].attributes.body
Efter vores sidste grundlov som blev lavet den 5. juni 1953, er de 7 f'er nærmest blevet afskaffet. I dag har alle der er myndige og som har dansk statsborgerskab, nemlig ret til at stemme. De to f'er som stadig eksistere er fjolserne (som er blevet umyndiggjort) og de fremmede.

# data[].attributes.body
Valgretsalderen var 35 år til landstinget og 25 år til folketinget. Afskaffede krav til formue og indtægt, fattighjælpsmodtagere kunne dog fortsat ikke stemme. Den nye Grundlov blev fejret rundt om i landet, og 20.000 gik takketog i København til kongen.

# data[].attributes.body
Kvinder ville skabe decideret kvindepartier. De indgik, i stedet for, i de samme politiske partier som mændene.

# data[].attributes.body
I 1915 gav Grundloven stemmeret og valgret til kvinder.

# data[].attributes.body
De 7 f'er kunne ikke stemme (fruentimmere, folkehold, fattige, fallenter, fjolser, forbrydere og fremmede)
I slutningen af 1800-tallet blev der startet flere kvindeorganisationer, som kæmpede for kvinders rettigheder. Fredrik Bajer fra venstre var stifteren af den første kvindeorganisation som hed Dansk Kvindesamfund. Denne organisation stiftede han sammen med sin kone.

# data[].attributes.body
Krigen overordnet:
starter i 1914
slutter i 1918
En global militær konflikt

Neutralitet:
Danmark deltager ikke i krigen, men bliver stærk påvirket af den.
Deltog ikke fordi de gerne villle beholde deres suverænitet
Desuden havde vi ikke militær magt til at forsvare os.

Miner:
Tyskerne fik mistanke om at danskerne holdte England. Derfor fik tyskerne lov til at sænke miner i Øresund, Storebælt og Lillebælt, for at hindre kontakt mellem Danmark og England
Man kan godt betvivle Danmarks neutralitet

Eksport:
I starten af krigen eksporterer Danmark landbrugsvarer både til England og Tyskland indtil Tyskerne sænker skibe med varer på vej mod England.
700 danske mænd døde på havet.

Sønderjyderne:
Af indbyggerne i Slesvig gik ca. 35.000 i krig, hvoraf 2/3 af dem var dansksindede. 6.000 af de 35.000 døde i krigen og 4000 blev såret.

Krise og reguleringspolitik:
Madvarepriser steg med 85 %
Brændselspriser steg med 175 %
Arbejdsløsheden steg
Mange danskere levede i fattigdom på gaden
Regeringen indfører rationering på brændsel, loft over huslejestigninger, maksimalpriser på rug og

# data[].attributes.body
det var nødvendigt at lave sine egne pengesedler, for at have et betalingsmiddel. de blev også brugt som reklame

# data[].attributes.body
Afsender, modtager, budskab, argumenter,  sproglige og visuelle virkemidler

# data[].attributes.body
Afsender, modtager, budskab, argumenter,  sproglige og visuelle virkemidler

# data[].attributes.body
Afsender, modtager, budskab, argumenter,  sproglige og visuelle virkemidler
"Skal danskerne høste hvad tyskerne har sået?"

# data[].attributes.body
Afsender, modtager, budskab, argumenter,  sproglige og visuelle virkemidler
"Mor, stem dansk, tænk på mig"

# data[].attributes.body
Afsender, modtager, budskab, argumenter,  sproglige og visuelle virkemidler
”Skal Slesvig virkelig rives over? Har vi ikke været et broderfolk gennem 1000 år? Besind jer dog!”

# data[].attributes.body
Afsender, modtager, budskab, argumenter,  sproglige og visuelle virkemidler.

# data[].attributes.body
Afsender, modtager, budskab, argumenter,  sproglige og visuelle virkemidler

# data[].attributes.body
Afsender, modtager, budskab, argumenter,  sproglige og visuelle virkemidler
"Hvad man betaler skat til i Danmark (børne og ældreforsorg) og Tyskland (krigsskadeerstatninger)".

# data[].attributes.body
Afsender, modtager, budskab, argumenter,  sproglige og visuelle virkemidler
”Når fanen igen er hvid og rød, så er det slut med den bitre nød”

# data[].attributes.body
Verdenskrigens afslutning /Versaillestraktaten (folkenes selvbestemmelsesret)
Folkeafstemningens organisering og resultat
Konflikten om Flensborg (parterne og deres argumenter)
Påskekrisen
Parlamentarisme

# data[].attributes.attachment_link.description
HistorieLab har udviklet online læremidlet Den Sønderjyske HistorieKanon. På www.historiekanon.dk kan eleverne selv skabe deres sønderjyske historiekanon. Videoerne er blevet til med baggrund i de højdepunkter, der indgår i Den Sønderjyske Historiekanon. Se mere på www.historiekanon.dk I 1920 blev der trukket en ny grænse mellem Danmark og Tyskland ved en folkeafstemning.

# data[].attributes.body
Valgret og ny valgmåde (forholdstalsvalg, søg selv)

# data[].attributes.attachment_link.title
1915: demokrati og valgret - historien om "de syv F'er"

# data[].attributes.attachment_link.description
Ved indførelsen af Grundloven i 1849 blev en række befolkningsgrupper udelukket fra politisk deltagelse. Disse grupper er blevet kaldt "de syv F'er": fruentimmere, folkehold, fattige, fallenter, fjolser, forbrydere og fremmede. I denne film fortæller historiker, ph.d. Anne Engelst Nørgaard historien om "de syv F'er" fra 1849 og frem til i dag.

# data[].attributes.body
Krigen overordnet
Neutralitet
Sønderjyderne
Miner
Eksport
Krise og reguleringspolitik

# data[].attributes.attachment_link.description
HistorieLab har udviklet online læremidlet Den Sønderjyske HistorieKanon. På www.historiekanon.dk kan eleverne selv skabe deres sønderjyske historiekanon. Videoerne er blevet til med baggrund i de højdepunkter, der indgår i Den Sønderjyske Historiekanon. Se mere på www.historiekanon.dk Fordi Sønderjylland 1914-18 var tysk, var landsdelens befolkning med i Første Verdenskrig i modsætning til det øvrige Danmark, som var neutralt.