# data[].attributes.body
Pruunkaru on suur, massiivne, hele- kuni tumepruuni karvaga.

Karud eelistavad elada suurtes metsades, milles on tuule poolt mahalangetatud puid ja milles leidub rabalaike.Päeva ajal nad tavaliselt magavad kuskil kõrge heina sees või mõnes muus varjulises kohas, kus neid ei segata.

Pojad sünnivad emaslooma taliuinaku ajal jaanuaris. Tavaliselt on karul korraga üks või kaks, harva kuni viis poega. Karud söövad peamiselt mitmesuguseid taimi ja nende seemneid ning marju. Ära ei ütle nad ka putukatest ja nende vastsetest. Karu on tippkiskja, keda Karu on tippkiskja, keda ohustab ainult inimene

# data[].attributes.body
Kobras on Eesti suurim näriline: pikkustkuniüksmeeter ja kaalukuni 30 kilo. Kopra karvastiku värvus varieerub helepruunist mustani.Koprale on iseloomulik lamesaba.Elupaigana eelistab kobras aeglasevooluga veekogusid.

Pojad sündivad suvel.Poegi on tavaliselt 1…4 (harva 5).Koprad on taimtoidulised.

Tänu vee-eluviisile ja urgudele on kobras vaenlaste eest küllaltki hästi kaitstud.Suvel nad söövad rohttaimi: nõgest, angervaksa, pilliroogu jne. Talvel toitub  paju, haava ja kase, harvemin ilepa koorest janoortest okstest.

# data[].attributes.body
Talle on iseloomulik hele nägu tumeda maskiga. Ta on levinud peaaegu kogu. Tuhkur elutseb veekogude kalda-aladel, väikestes metsades ja ka inimasulates. Jooksuaeg on tuhkrul märtsis või aprillis. Emaloom sünnitab neli kuni kuus poega. Toitub kõigest, millest jõud üle käib (hiired, rotid, ondatra, kanalised, roomajad). Tuhkru vaenlased on rebane, röövlinnud ja koer. Inimene kütib teda väärtusliku karusnaha pärast.

# data[].attributes.body
Rebane on kõigile tuntud metsaelanik. Kuigi tema karva värvus on väga varieeruv, on see enamasti seljapoolt punakaspruun ja kõhupoolt valge või hall.

Eestis on rebane arvukas liik, kes on levinud nii mandril kui ka saartel ning isegi väikesematel laidudel.

Põhiliselt üksikeluviisiga. Uruga on seotud vaid pesakonnaperioodil.

Sündides on pojad tumepruuni pehme karvastikuga kaetud. Kahenädalaselt hakkavad nad nägema ja kuulma. Pojad iseseisvuvad neljakuuselt ja hakkavad sigima järgmisel kevadel.

Rebane toitub enamasti väiksematest selgroogsetest: konnadest, roomajatest, hiirtest, jänestest, lindudest, ning linnumunadest.

Eestis ei kuulu rebane kaitstavate liikide hulka ning talle peetakse sageli jahti.

# data[].attributes.body
Ta on kiilja kehakujuga: keha eesosa on kõrgem ja tugevam kui tagaosa. Elupaigana eelistab niiskemaid, heade varjetingimustega metsi: laialehised ja segametsad, sooservad, veekogude kaldaalad. Liigub väga palju tihnikutes. Eelistatult elab mosaiiksel maastikus. Aktiivne on ta videvikus ja öösiti. Jooksuaeg kestab metssigadel novembrist detsembrini.   Pojad sünnivad märtsi lõpus või aprilli. Põrsaid on tavaliselt 4…12. Ta on tüüpiline kõigesööja. Vaenlasteks on metssigadele suurkiskjad nagu hundid ja karud. Poegadele on ohtlik ka ilves.

# data[].attributes.body
Ta on pruuni värvi karvastikuga, millel kurgu all kaelal on kollakas kuni oranžikas laik. Üksiku eluviisiga, peamiselt öise aktivsusega. Ta on tüüpiline metsaloom. Eelistab elada risustunud, vanade õõnsate puudega okas- ja segametsades. Pojad sünnivad aprillis või mais. Tavaliselt on pesakonnas 2…4 poega. Vastsündinud on pimedad ja paljad. Metsnugis on tüüpiline kiskja. Harvemini sööb ta reptiile, amfiibe, putukaid, kalu jne. Looduslikke vaenlasi metsnugisel ei ole. Metsnugis on tavaline jahiloom, kellele võib jahti pidada kastlõksuga.

# data[].attributes.headline
Metskits on meie metsade üks ilusamaid ja graatsilisemaid loomi.Elupaigana eelistab mosaiikset kultuurmaastiku, väldib suuri metsi.Suvel elavad emasloomad koos talledega eraldi,aga Sügisel moodustuvad uuesti segakarjadaastaselt ja suguküpsuse saavutavad 1,5. aastaselt.Aastaringi kasutab toiduks puude- ja põõsaste oksi, võrseid, pungi ja puhmastaimi. Peamised vaenlased on hundid, ilvesed ja hulkuvad koerad. 

# data[].attributes.subject
Metskits on meie metsade üks ilusamaid ja graatsilisemaid loomi.Elupaigana eelistab mosaiikset kultuurmaastiku, väldib suuri metsi.Suvel elavad emasloomad koos talledega eraldi,aga Sügisel moodustuvad uuesti segakarjadaastaselt ja suguküpsuse saavutavad 1,5. aastaselt.Aastaringi kasutab toiduks puude- ja põõsaste oksi, võrseid, pungi ja puhmastaimi. Peamised vaenlased on hundid, ilvesed ja hulkuvad koerad. 

# data[].attributes.body
Ilves on suur loom, kes kaalub kuni 25 kilo.Eelistab suuremaid taigailmelisi metsi, kuid elab ka segametsades. Ta on üksikeluviisiga ja suure territooriumiga kiskja. Tavaliselt on pesakonnas kaks kuni kolm poega, harva kuni viis. Tähtsaks toiduobjektiks on talle valgejänes. Murrab aga kõiki imetajaid kuni metskitse suuruseni ja linde. lvese suurim vaenlane on inimene.

# data[].attributes.body
Välimis.Kährik on pika karmi karvaga koerlane

Elab ta sega- ja lehtmetsades, kährik on aktiivne öösel ja videvikus.

Veebruaris- märtsis on kährikutel jooksuaeg. Pojad sünnivad aprilli lõpul või mais. Tavaliselt on pesakonnas 6…8 kutsikat

Söövad nad kõike.

•Vaenlased-vaenlasedpesukaru see karukass

# data[].attributes.body
Üliharuldase liigina on naarits kantud kaitsealuste loomade esimesse kategooriasse.

# data[].attributes.headline
Hunt.Hundile iseloomulikud välistunnused on enamasti hallikas karv, kikkis kõrvad ja viltused kollakad silmad.Elupaigana väldib lausmetsa ja eelistab avamaastikku, kuna sealsed küttimistingimused on paremad.Hundid elavad eri eluperioodidel kas karjas või paaridena.Märtsis-aprillis  sünnivad pojad, tavaliselt on pesakonnas 5–7 tillukest tumedat karva kutsikat, kuid nende arv võib ulatuda ka üle kümne.Talvel toitub uluksõralistest, väiksematest kiskjatest, jänestest; suvel koduloomadest, konnadest, hiirtest, putukatest ja linnumunadest.Huntide suurim vaenlane on läbi ajaloo olnud inimene.

# data[].attributes.subject
Hunt.Hundile iseloomulikud välistunnused on enamasti hallikas karv, kikkis kõrvad ja viltused kollakad silmad.Elupaigana väldib lausmetsa ja eelistab avamaastikku, kuna sealsed küttimistingimused on paremad.Hundid elavad eri eluperioodidel kas karjas või paaridena.Märtsis-aprillis  sünnivad pojad, tavaliselt on pesakonnas 5–7 tillukest tumedat karva kutsikat, kuid nende arv võib ulatuda ka üle kümne.Talvel toitub uluksõralistest, väiksematest kiskjatest, jänestest; suvel koduloomadest, konnadest, hiirtest, putukatest ja linnumunadest.Huntide suurim vaenlane on läbi ajaloo olnud inimene.

# data[].attributes.body
Punahirv on metskitsest suurem, kuid põdrast väiksem. Karvastiku värvus on suvel roostepruun, talvel hallikaspruun. Noortel on kasukas valgetäpiline.Eelistab lagendike ja rikka alusmetsaga segametsi. Nad on paikse eluviisiga. Väljaspool jooksuaega moodustavad emasloomad oma järglastega väikeseid salku. Aktiivne videvikus, sombuse ilmaga ka terve päev läbi.Toituvad nad rohttaimedest ja puude okstest (eriti talvel). Veel söövad nad meelsasti veetaimi.Eelistab lagendike ja rikka alusmetsaga segametsi. Aktiivne videvikus, sombuse ilmaga ka terve päev läbi.

# data[].attributes.body
Värvus on suvel punakaspruun, talvel hallikaspruun, kõht valge.Tüvepikkus 20-25 cm, saba 19-31 cm. Orav elab okas-, sega- ja lehtmetsades, parkides. Päevase eluviisiga. Orav on hea ronija. Tavaliselt poegib kaks korda aastas. Pesakonnas on tavaliselt 4-5 poega. Oravad söövad taimede seemned, kuusekäbid, tammetõrud, sarapuupähklid. Peamisteks vaenlasteks on neil metsnugis ja kanakull. Üldiselt pole ohustatud, looduskaitse alla ei kuulu.

# data[].attributes.body
Nirk suvel on selja poolt punakaspruun, kõhu poolt aga valge. Talvel on ta seega üleni valge. Elab ta kõikja,l kus on tema peamist toiduobjekti hiiri ja puudub kärp. Emasloom sünnitab 3-7 poega. Tavaliselt poegivad nirgid mitu korda suve jooksul.Peamise toidu moodustavad hiired. Sööb ta ka muid elusolendeid: linde, mune, putukaid, vihmausse. Vaenlasteks on nirgile kõik suuremad kiskjad ja röövlinnud.

# data[].attributes.body
Ta on valgejänesest suurem ja eelistab avamaastikku (põlde ja heinamaid ning nende servi). Halljänese karvastik on pealtpoolt pruunikashall, kõhupoolt valge. Ta on päritolult stepiloom. Eestis asustab ta avamaastikke  ning metsaservi. Aktiivne on hommiku- ja õhtuhämaruses, sageli ka päeval. Talvel tarvitab ka puude ja põõsaste oksi ning koort. Halljänesel on palju vaenlasi. Eluiga on keskmiselt 6 aastat, ulatudes rekordiliselt 13 aastani. Pojad on sündides karvadega kaetud ja nägijad. Poegi imetatakse kuu aega. Pärast seda saavad pojad iseseisvateks.

# data[].attributes.body
Imetajad on soojaverelised selgroogset loomad, kes omavad higinäärmeid, karvkatet ja toidavad oma järglasi piimaga. Eestis elab 65 liiki imatajaid. Kõige rohkem on pisiimetajaid. Kõige arvukamad liigid kuuluvad näriliste seltsi. Suurimetajatest on Eestis kõige rohkem metskitsi. Arvukuselt teisel kohal on halljänes ja valgejänes. Eesti metsadele on iseloomulikud veel põder, metssiga, pruunkaru. Meie metsades elavad ka hundid, rebased, kährikud, oravad, ilvesed ja teised loomad.  Eestis on 21 imetajate liiki looduskaitse all.