# data[].attributes.body
Kursusledere på fagdidaktik

·      De vil gerne have noget konkret med hjem

·      Regler og formalia er de ikke så interesseret i (gælder ikke alle fag)

·      Der bliver trukket på modeller og teoretiske referencer m.m.  fra almendidaktik, men med en pragmatisk tilgang til begrebsbrug

·      Der serveres praktisk eksempler materiale, som de kan tage med hjem

·      Ikke mange oplægsholdere udefra (2-3)

·      Forsøger at dække de forskellige uddannelser i forhold til kursusledere

·      Optaget af at få almendidaktiske perspektiver med ind, men der er et behov for hjælp til det praktiske pædagogikum (forløbsplanlægning m.m.)

·      Opgaven er bredere end det almendidaktiske specielt i de små fag (her gælder det f.eks. også om at hjælpe med at skabe netværk, implementere reform m.m.)

·      Begejstringen er stor blandt kandidater

·      Det presser de fagdidaktiske kurser, at kandidaterne kommer med så forskellig baggrund

·      Strukturproblem at der er opdelingen mellem fagdidaktik og almendidaktik

·      Hvad med at bringe fagdidaktikken i spil før AD1, for at have en praktisk og tryg fundament

·      Problem at der ikke er fagdidaktisk forskning i de mindre fag, aflæggerfag og nye fag

·      Forslag om at arbejde med case som gennemgående både i almendidaktik, fagdidaktik og praktisk pædagogikum

Kursusleder

·      Kandidaterne reagerer meget forskelligt, fordi de kommer med vidt forskellig erfaring og forskelige behov til både almendidaktik og til fagdidaktik

·      Uerfarne kandidater er usikre og har brug for praktiske redskaber på fagdidaktik og møde ligesindede, der står med de samme praktiske udfordringer

·      Kandidater kan let bliver usikre på hvordan teorierne bruges i praksis, fordi de har mange bolde i luften

·      Kandidaterne skal også klædes på til at spørge ind til vejledere

Underviser på almendidaktik

·      Berigende at skulle tænke fagdidaktik ind

·      Aktionslæring er oplagt at bruge i teopæd opgaven

·      Den moderne didaktiker bedriver også aktionslæring og udvikling af praksis

·      Ledelser skal også forvente, at der sker noget i faggrupper (at der foregår aktionslæring her)

·      Forsøger at nedbryde forskellen mellem almendidaktik og fagdidaktik

·      Teopæd. Opgaver bærer ofte præg af en sondring mellem almendidaktik og fagdidaktik

·      Didaktisk fordobling i forhold til at differentiering (sætter gang i refleksioner om hvorfor og hvordan)

·      Fagenes samspil og workshop 5 tager fat i refleksioner om kandidaten som organisationsperson

# data[].attributes.body
kort referat dialogmøde gruppe 14

opgave 1:

·      Erhversjura: induktiv/deduktiv - fokus på gymnasiefaget og elevaktivet.

·      engelsk: fokus på FIMME - italesætte kobling mellem teori og praksis - ikke bare i undervisning men også i teopædopgaven.

·      S. Fernandez (fremmedsprog): teori - aktion- cases for at kunne diskutere forhold mellem AD og FD

·      Biologi: arbejdet med IPSE (PBL) - dvs. induktiv tilgang omkring nysgerrighed- undersøgelse -konklusioner som særlig FD i forhold til AD (vigtigt at det indgår i teopædopgaven).

·      AD og teopædlærer: mere fokus på at inddrage fagdidaktik i AD- præsentation af FD i starten (vidensfag til skolefag) i forhold til AD teorier + øvelse i fagnære grupper.

·      Psykologi: AD teori kommer fra psykologi - og faget har ikke en speciel fagdidaktik (men educational psychology) - så dobbelt udfordring i at fagdidaktisere AD. Refleksioner omkring kritik tænkning - også i forhold til teori.

Opgave 2: Dobbeltdidaktiseringsmodellen

·      God illustration af processer mellem teori og praksis - kan bidrage til strukturering af planlægning af kurser.

# data[].attributes.body
Forholdet mellem almendidaktik og fagdidaktik

Susanne Leschly: Almendidaktik

Der er ofte et skift mellem fag- og almendidaktik. Der er ofte variation i grupperne, hvor de sidder sammen med fag, skoleformer m.v. Skiftevis.

Man kigger med forskellige fagblik på fx cases dvs. konkrete undervisningssituationer

Sven-Erik Holgersen: Faggruppeleder i de musiske fag

Vekselvirkning mellem praktiske øvelser og konkret fagdidaktisk teori.

Der er store forskelle i gruppen af musiske fag.

Der bør være større fokus på de fagdidaktiske kurser, for det er svært at få en balance mellem almen- og fagdidaktik.

Dannelsestænkningen står centralt på kurset.

Lisbeth Gødsbøll: Kursusleder på fagdidaktik i filosofi

Der har været et stort fokus på læreplanen.

Derudover skal de lave en forløbsplanlægning gennem de tre dage. Målet er at de får benspænd , hvor de skal bruge de almendidaktiske begreber undervejes i planlægningen.

Opbygning af de tre kursusdage: Almendannelse - Anvendelsesorientering - Evaluering og eksamen

Jane Havskov Jensen: Fagdidaktisk kursus i kinesisk og arabisk

Andet fremmedsprogs-tilegnelsesteorier som udgangspunkt fordi det er fælles for de to fag. Rækkefølgen bliver lidt tilfældig pga. oplægsholdernes mulighed for at deltage.

Teori kobles fra almendidaktik til forskellige cases. Taskbased study. PBL.

Vekslen mellem praksis, teori og refleksion.

Almendidaktik om IT.

Kursusdidaktik: en andet fremmedsprogsdidaktik er gennemgående.

Sune Weile: Fagkonsulent dansk

Den didaktiske trekant: hvad-hvorfor-hvordan er et gennemgående styringsredskab for opbygningen af kurset og de enkelte oplæg.

Den didaktiske fordobling

Gruppen diskuterede modellen

Det virker som om det bliver en relationsmodel dvs. alle faktorer er lige gyldige. Vi så hellere en model, hvor kursusdidaktikken var udgangspunktet, og som i stedet viste forskellige måder at planlægge kurser på.

Sune Weile: Fagkonsulent dansk

På modulet skal de bl.a. lave et rollespil hvor de giver mundtlig feedback på en skriftlig opgave  til en "elev".

Lisbeth Gødsbøll: Kursusleder på fagdidaktik i filosofi

De skal selv prøve at forholde sig kritisk til den almendidaktiske teori.

Oplæggene indeholder altid et element af it, som bagefter forklares og italesættes. Det betyder, at kandidaterne selv afprøver de forskellige værktøjer.

Susanne Leschly: Almendidaktik

Der er indtænkt fokus på at lade de forskellige emner afsmitte arbejdsformer m.v. Så der fx gøres mere ud af evaluering i oplægget/arbejdsformen om evaluering.

Jane Havskov Jensen: Fagdidaktisk kursus i kinesisk og arabisk

Sven-Erik Holgersen: Faggruppeleder i de musiske fag

På et didaktisk emne til kandidater på universitetet skal kandidaterne ud og optage en undervisningssituation, og bagefter diskutere og arbejde med den med henblik på at formulere en problemstilling.

# data[].attributes.headline
Grp.17     1. Modellens relevans ifht. kursusplanlægningen?– Eksempler fra idræt, innovation, engelsk og på AD- FD-kurser som “spejlingsforløb”- Inddragelse af krop, bevægelse og omgivelser skal indtænkes og forholdes til det konkrete fag (mange eksempler)- Sekvensering skal tydeliggøres2. Hvordan fungerer vægtningen mellem de fire forbundne aspekter i jeres kursusprogrammer? - Perfekt! :)- Og så med masser af konkrete aktiviteter, der gør kurset sprudlende 3. Er ideen om didaktisk  fordobling relevant?- Særdeles relevant og indtænkes systematisk og relevant … men også udfordrende og provokerende (vigtigt).3. Opsummering af udbytte:Udfordringer:- Forudsætninger og forforståelse hos kursister (eks. fra Engelsk (HHX) og Inno)- Udbredelsen og indarbejdelsen i praksis efter pæd.forløbet bør fremmes (problem hvis det lærte ikke forankres i efterfølgende undervisning og også inddrage AD- og FD-viden i skoleudvikling og faggruppeudviklingsarbejde på skolen - Kursusleder bør byde ind i forhold til skole- og faggruppeudvikling (sammenhæng skal sikres ifht. pædagogikum og efterfølgende praksis) => forslag om opfølgende forløb).Gode råd og tips på tværs- Projektundervisning som struktureret i “fagligt samspil”- Målformulering og planlægning: Styrende hovedfokus => modelanvendelse- Eksempler skal “hænges op på noget eksemplarisk/teoretisk”- Særdeles positiv overfor aktionslæring og case-udgangspunktet- Fokus på ‘tegn’ på læring og evalueringsformer

# data[].attributes.subject
Grp.17     1. Modellens relevans ifht. kursusplanlægningen?– Eksempler fra idræt, innovation, engelsk og på AD- FD-kurser som “spejlingsforløb”- Inddragelse af krop, bevægelse og omgivelser skal indtænkes og forholdes til det konkrete fag (mange eksempler)- Sekvensering skal tydeliggøres2. Hvordan fungerer vægtningen mellem de fire forbundne aspekter i jeres kursusprogrammer? - Perfekt! :)- Og så med masser af konkrete aktiviteter, der gør kurset sprudlende 3. Er ideen om didaktisk  fordobling relevant?- Særdeles relevant og indtænkes systematisk og relevant … men også udfordrende og provokerende (vigtigt).3. Opsummering af udbytte:Udfordringer:- Forudsætninger og forforståelse hos kursister (eks. fra Engelsk (HHX) og Inno)- Udbredelsen og indarbejdelsen i praksis efter pæd.forløbet bør fremmes (problem hvis det lærte ikke forankres i efterfølgende undervisning og også inddrage AD- og FD-viden i skoleudvikling og faggruppeudviklingsarbejde på skolen - Kursusleder bør byde ind i forhold til skole- og faggruppeudvikling (sammenhæng skal sikres ifht. pædagogikum og efterfølgende praksis) => forslag om opfølgende forløb).Gode råd og tips på tværs- Projektundervisning som struktureret i “fagligt samspil”- Målformulering og planlægning: Styrende hovedfokus => modelanvendelse- Eksempler skal “hænges op på noget eksemplarisk/teoretisk”- Særdeles positiv overfor aktionslæring og case-udgangspunktet- Fokus på ‘tegn’ på læring og evalueringsformer

# data[].attributes.attachment_link.description
Dialogmøde #1 - gruppe 5  Kursusleder virksomhedsøkonomi: Bevidste om hvad kandidaterne har været igennem på AD1 og italesætter begreber på lavpraktisk niveau undervejs Foregriber workshop om it-didaktik, fx om hvornår det er hensigtsmæssigt at bruge quiz-værktøjer  Fagkonsulent i kommunikation o...

# data[].attributes.body
Forventningsafstemning ifht pædagogikumsbekendgørelsen (hvad er det faktisk der forventes)

Fagenes lærerplaner skal være en aktiv medspiller i forbindelse med fagdidaktiske kurser

Pædagogikum markere påbegyndelsen af den pædagogiske udvikling der skal

# data[].attributes.body
almen didaktik er en naturlig del af fagdidaktikken med oplagte muligheder for kobling, jvf. oplæggene

Det kan være en udfordring at holde fokus på almendidaktik, hvis kandidater er mest optaget af praksis/at komme igennem de konkrete undervisningsforløb

Didaktikken på fagdidaktisk kursus( religion) har stort fokus på inddragelse af deltagere, øvelser, afveksling og fordobling i form af anvendelse af arbejdsformer på kurset, som også kan anvendes på holdene, eller i form af teoretiske benspænd i diskussionerne.

Idé: lærerkognition - mere plads til reflektion over egen baggrund, egne læringsoplevelser og "tavst" læringssyn. Socialisering på skolerne spiller også ind. Også nogle gange kontraproduktivt-.

# data[].attributes.body
Gruppe 8:
Konklusioner:

# data[].attributes.body
Birgitte Hedegaard: underviser i almen didaktik + eng og dansk i Vejen Gymnasium
Kresten Torp fagkonsulent biologi, biotek og AT, Aalborghus Gymnasium
Ann Dimke hhx, vø, afsætning, markedsøkonomi, organisation - kursusleder i fagdidaktik organisation
Peter Jensen, Kursusleder dansk stx + hf, Egaa Gymnasium

Almen didaktik kan gøre mere ud af skrivedidaktik - også fordi kursisterne selv skal skrive til eksamen i teo.pæd
Almen didaktik: Studieordning mest bagkatalog, læreplan fylder mere

Modellen er lidt en model for modellens skyld - man kunne lige så godt have fire bullits - men der er et abstraktionsniveau - vi veksler på de fagdidaktiske kurser mellem konkrete elementer (hvor kursisterne er praksisnære) og mere overordnede perspektiver i studieordning og læreplan

Didaktisk fordobling er interessant og brugbart i rette mængder

# data[].attributes.body
En kritisk gennemgang af modellen
Det burde være tydeligere at det Almen didaktiske indtænkes mere
og at kandidaterne opnår en mere kritisk forholden til pædagogik og didaktik og de anvendte modeller i teoretisk pæd. som kan anvendes i teopæd opgaven

# data[].attributes.attachment_link.title
Tænkeværktøjer for kursusledere i almendidaktik og fagdidaktik

# data[].attributes.headline
Husk frokost kl. 12.30-13.15 i gymnasiets kantine, og at vi mødes i konferencesalen senest kl. 13.45 til fordeling i nye grupper. Grupperne fremgår også konferencens hovedplatform

# data[].attributes.subject
Husk frokost kl. 12.30-13.15 i gymnasiets kantine, og at vi mødes i konferencesalen senest kl. 13.45 til fordeling i nye grupper. Grupperne fremgår også konferencens hovedplatform