# data[].attributes.body
- Milgram:
Autoritet og lydighedsforsøg,
- Asch: konformitetsforsøget
-- Sherif: Røverhulen
- Æresdrab = idealistisk ondskab

# data[].attributes.body
Moralsk frakobling
- Eufemismer: man kan få en anden opfattelse af en handling, hvis handlingen beskrives med formidlende ord.

- Fordelagtige sammenligninger: sammenligner man sine egne handlinger, med handlinger, der er værre, kan ens egne handlinger fremstå mere forståelige.

- Ansvarsfralæggelse: man lægger ansvaret for en handling hos en autoritet

- Distancering: man overbeviser sig selv om, at ens handlinger ikke er slemme

- Dehumanisering: man ofte sine ofre som mindreværdige

# data[].attributes.body
Lars Svendsen skelner mellem det naturligt onde og det moralske onde. Det moralske onde kan deles op i 4 underkategorier
Den dumme mobning:
- Kendetegnet ved, at mennesket udfører en ond handling uden at tænke over konsekvenserne.
- Hannah Arendt (filosof) antager, at den dumme ondskab har særligt gode vækstbetingelser i store autoritære systemer, hvor både ofrene og gerningsmændene mister deres individualitet
Den idealistiske ondskab
- Kendetegnet ved, at mennesket gør noget ondt, i den tro, at de gør noget godt (typisk for en større gruppe)
- Ondskaben har særligt gode forudsætninger, når mennesker deindividualiseres, hvor mennesker reduceres til anonyme repræsentanter for forskellige kategorier i stedet for enkeltindivider
Den sadistiske ondskab
- Mennesket handler ud fra et sadistisk ønske om at påføre andre ondt
- Der er typisk et andet motiv bag den onde handling, og derved opstår den sadistiske ondskab sjældent
Den instrumentelle ondskab
- Kendetegnet ved, at man gør noget ondt for at opnå et subjektivt gode - den onde handling mangler egenværdi i sig selv
- Denne type ondskab kan både være planlagt og impulsiv, men begge typer har et motiv og et mål med den onde handling.

# data[].attributes.body
Idealistisk ondskab:
- Relativ ondskab --> afhængig af hvor man kommer fra og ens normer - man er ikke enig om hvor onde handlingerne er
- Absolut ondskab --> alle er enige om, at handlingerne er onde

Mobning:
- det er et socialt fænomen, der oftest opstår i grupper under særlige omstændigheder
- Social eksklusionsangst --> mennesker som er afhængige af at være en del af sociale fællesskaber

Grupper:
- Konformitet --> det gruppepres der gør at individet tilpasser sig gruppens normer
- Kognitiv dissonans --> uoverensstemmelse mellem tanker og det vi gør og siger

# data[].attributes.body
1) Moralsk frakobling: dehumanisering, distancering, eufemismer, sammenligninger, ansvars fralæggelse, ignorering eller fordrejning af konsekvenser
2) Grupper: primær og sekundær, formelle og uformelle, indgrupper og udgrupper, referencegrupper og medlemsgrupper
3) Mobning: social eksklusions angst, "Der findes ikke onde børn, men onde mønstre", pluralistisk ignorance, humor bruges strategisk i mobning, værdighedsproduktion, foragtproduktion,
4) Ondskab ud fra en personspsykologisk perspektiv: sårbarhed over for oplevelsen af skam, omsorgspersonernes ligegyldighed, mangelfuld evne til at føle sorg, sproglige vanskeligheder ved at udtrykke følelser, omsorgspersoner som rollemodeller
5) Kognitiv dissonans og konsonans: kognitiv dissonans er når vores følelser/tanker ikke stemmer overens med vores handlinger hvor kognitiv konsonans er når vores tanker/følelser stemmer overens med vores handlinger
6) Uformelle roller: leder, de aktive, medløbere, de passive, de perifere (sort får, dumme Peter, klovn, syndebukken og brokkehovede)
6) Mobning kan ses ud fra to perspektiver: socialpsykologisk og individualpsykologisk

# data[].attributes.body
Det naturligt onde:
- Mennesker der ikke er i stand til at forstå konsekvenserne af en handling
--> ikke herre over andre kræfter
- disponeret sådan, at man ikke kan give personen moralsk ansvar

Evolutionsperspektiv på ondskab:
- Vi fungerer som en app
--> programmeret til at løse og fokusere på opgaver der sikrer vores overlevelse
- Vi er kodet til at adlyde autoritære personer
- strukturelle programmer kan udløses  af bestemte strukturer
- vi er programmeret til at leve i fællesskaber

Grupper:
- Primærgrupper:

- nær kontakt

- nært samarbejde ansigt til ansigt

- følelsesmæssige bånd

- individets sociale egenskaber og idealger skabes i primærgruppen

- eks. Familie og nære venner

Sekundærgruppe:

- mindre personligt og intimt forhold

- bygget op omkring fælles interesser

- eks. Kollegaer, sport, pari osv.

Formel gruppe:
- gruppen er skabt bevidst --> specifikke mål
- ikke personlige forhold

uformel gruppe:
- dannes spontant ud fra fælles interesser

Indgrupper:
- dem vi forstår os selv som en del af, identificerer os med, og har loyalitet til

- kan opstå en afgrænsning udadtil og markering og forskelle i forhold til udgrupper
--> dannes udgrupper
- negative stereotyper og fordomme mellem grupperne

# data[].attributes.body
Naturlige onde:
- Ikke i stand til at forstå konsekvenser
- Fritages fra moralsk skyld

Moralske onde:
- Bevidst om hvad de gør
- Fri vilje

Absolut ondskab:
- Alle er enige
Relativ ondskab
- Ikke alle er enige

Flertydighedsintolerence:
- Ser verden fra ét perspektiv
- Sort/hvid
- Idealistiske ondskab

Kognitiv dissonans:
- Tanker stemmer ikke overens med handlinger
- Røgrum - menneskedyret

# data[].attributes.body
Absolut vs. relativ ondskab

Forskellige former for ondskab: sadistiske,  instrumentelle, idealistiske og den dumme

Påvirkning gennem arv/miljø;
- Arven gennem gener
- Miljøet gennem opvækst og personer omkring en (Goldberg)

Gener og miljø har et samspil med hinanden; nogle gener er aktive, andre er inaktive. Miljøet er afgørende for hvilke gener, der “tændes” og “slukkes”.