# data[].attributes.body
Suomen laissa on sovittu yksityisyyden suojasta.
Työnantaja ei saa tutkia työntekijän henkilökohtaisia tietoja esim. sosiaalisesta mediasta. Tämä kannattaa kuitenkin muistaa itsekin siinä mielessä, ja miettiä mitä facebookissa, instagramissa yms. somekanavissa itsestään julkisesti jakaa. Mikään muukaan henkilökohtainen tieto, mikä ei vaikuta työntekemiseen ei ole sallittua hankkia ja jakaa työpaikolla.

/eeva-maria autio
k1301294

# data[].attributes.body
Eeva-Maria Autio / Marjo Niskala

# data[].attributes.body
Oikeustapauksia/ Heidi Ylisaukko-oja, MkResto16

28.3.2017 16.14. Työtuomioistuin: Paperitehtaan uusiin prosessi-insinöörin tehtäviin nimitetyt henkilöt olivat ylempiä toimihenkilöitä

Tuomiosta ilmenevillä perusteilla katsottiin, että paperitehtaan uusiin prosessi-insinöörin tehtäviin nimitetyt henkilöt olivat ylempiä toimihenkilöitä, joiden työsuhteisiin ei voitu soveltaa paperiteollisuuden toimihenkilösopimusta.

28.3.2017 15.13. Työtuomioistuin: Yliopiston opettajalla oli oikeus saada palkka myös siltä osalta laskennallista vuosilomaa ja kesäkeskeytystä, joka ajoittui TES:n mukaisen 72 arkipäivän mittaisen palkallisen äitiysvapaakauden ja vanhempainvapaakauden väliin

Asiassa oli kysymys siitä, oliko yliopistojen yleisen työehtosopimuksen mukaan opetusvelvollisuustyöaikaan kuuluvalla äitiysvapaalla olevalla opettajalla oikeus saada palkkaus kesäkeskeytyksen ajalta. Asiassa oli riidatonta, että työntekijä oli saanut sekä äitiysrahan että palkan laskennalliselta vuosilomaltaan siihen asti kun yliopistojen yleisen työehtosopimuksen 3 luvun 15 §:n mukainen 72 arkipäivän mittainen palkallinen äitiysvapaa oli ulottunut. Riidatonta oli myös, että työntekijä oli saanut palkan siltä osalta kesäkeskeytystä, joka oli ajoittunut äitiysvapaata seuraavalle vanhempainvapaakaudelle. Työtuomioistuin katsoi, että työntekijällä oli oikeus saada palkka myös siltä osalta laskennallista vuosilomaa ja kesäkeskeytystä, joka ajoittui 72 arkipäivän mittaisen palkallisen äitiysvapaakauden ja vanhempainvapaakauden väliin. Kanne hyväksyttiin vahvistusvaatimuksen ja suoritusvaatimuksen osalta. Hyvityssakkoja koskevat vaatimukset hylättiin, koska asia oli tulkinnanvarainen ja epäselvä ennen asiassa vastaanotettua henkilötodistelua.

# data[].attributes.headline
Yksityisyyden suoja työelämässä / Kirsi Virta

# data[].attributes.subject
Yksityisyyden suoja työelämässä / Kirsi Virta

# data[].attributes.headline
Työsuhteeseen liittyvä oikeustapaus / Kirsi Virta

# data[].attributes.subject
Työsuhteeseen liittyvä oikeustapaus / Kirsi Virta

# data[].attributes.body
Heidi Hannila ja Tiina Mattila MKResto16

Mitä työntekijän henkilötietoja työnantaja saa käsitellä?
Työntekijöiden henkilötietojen käsittelyä säätelee laki yksityisyyden suojasta työelämässä (759/2004). Tämän lain mukaan työnantaja saa käsitellä vain välittömästi työntekijän työsuhteen kannalta tarpeellisia henkilötietoja, jotka liittyvät
- työsuhteen osapuolten oikeuksien ja velvollisuuksien hoitamiseen tai
- työnantajan työntekijöille tarjoamiin etuuksiin taikka
- johtuvat työtehtävien erityisluonteesta.
Tarpeellisuusvaatimuksesta ei voida poiketa edes työntekijän suostumuksella. Työnantaja ei siis saa käsitellä mitä tahansa työntekijää koskevia henkilötietoja.
Terveydentilatietojen sekä henkilöluottotietojen käsittelystä on lisäksi omat säännöksensä työelämän tietosuojalaissa (5§ ja 5 a §).
Milloin ja miten työnantaja saa käsitellä työntekijän terveydentilatietoja?
Työntekijän terveydentilatietojen käsittelystä säädetään laissa yksityisyyden suojasta työelämässä (työelämän tietosuojalaki, 759/2004) sekä erityislaeissa.
Työnantaja saa käsitellä työntekijän terveydentilatietoja (kuten diagnoositietoja), jos tietojen käsittely on tarpeen
- sairausajan palkan tai
- sairausajan palkkaan rinnastettavien terveydentilaan liittyvien etuuksien suorittamiseksi tai
- sen selvittämiseksi, onko työstä poissaoloon perusteltu syy tai
- jos työntekijä nimenomaisesti haluaa selvitettävän työkykyisyyttään terveydentilaa koskevien tietojen perusteella.
Työnantaja saa kerätä työntekijän terveydentilatietoja häneltä itseltään tai hänen kirjallisella suostumuksellaan muualta.
Työnantajan tulee säilyttää työntekijän lääkärintodistukset ja -lausunnot sekä muut terveydentilatietoja sisältävät asiakirjat erillään muista työntekijää koskevista henkilötiedoista. Terveydentilaa koskevia merkintöjä ei myöskään saa tallettaa työnantajan muiden henkilörekistereiden, kuten palkkahallinnon rekistereiden yhteyteen.
Työnantaja sekä mahdolliset työnantajan lukuun terveydentilatietoja käsittelevät henkilöt ovat vaitiolovelvollisia, eivätkä he saa paljastaa työntekijän arkaluonteisia terveydentilatietoja lainvastaisesti sivullisille.
Jos työntekijä toimittaa työnantajalle työkykyään koskevan lääkärintodistuksen tai –lausunnon, työnantaja saa luovuttaa sen työterveyshuoltoon, mikäli työntekijä ei ole kieltänyt luovuttamista

Saako työpaikalla olla kameravalvontaa?
Työpaikoilla tapahtuvaa kameravalvontaa säätelee laki yksityisyyden suojasta työelämässä (759/2004).
Työnantaja saa toteuttaa jatkuvasti kuvaa välittävää tai tallentavaa kameravalvontaa tiloissaan, jos kyse on
- työntekijöiden ja muiden tiloissa oleskelevien henkilökohtaisen turvallisuuden varmistamisesta,
- omaisuuden suojaamisesta,
- tuotantoprosessien asianmukaisen toiminnan valvomisesta tai
- turvallisuutta, omaisuutta tai tuotantoprosessia vaarantavien tilanteiden ennaltaehkäisemisestä tai selvittämisestä.
Kameravalvontaa ei saa olla käymälässä, pukeutumistilassa tai muussa vastaavassa paikassa tai muissa henkilöstötiloissa tai työntekijän henkilökohtaiseen käyttöön osoitetussa työhuoneessa.
Kameravalvontaa ei saa käyttää yksittäisen työntekijän tarkkailuun työpaikalla. Työntekijän työpisteeseen voidaan kuitenkin kohdentaa kameravalvontaa, jos se on välttämätöntä esim. työhön liittyvän ilmeisen väkivallan uhkan ehkäisemiseksi tai omaisuuteen kohdistuvien rikosten estämiseksi ja selvittämiseksi tilanteessa, jossa työntekijä käsittelee arvoltaan tai laadultaan merkittävää omaisuutta (kuten rahaa, arvopapereita tai arvoesineitä).
Työntekijöihin kohdistuvan kameravalvonnan tarkoitus, käyttöönotto ja valvonnassa käytettävät menetelmät kuuluvat yhteistoiminnasta yrityksissä annetussa laissa tarkoitetun yhteistoimintamenettelyn piiriin. Muissa kuin yhteistoimintalainsäädännön piiriin kuuluvissa yrityksissä ja julkisoikeudellisissa yhteisöissä työnantajan on ennen päätöksentekoa varattava työntekijöille tai heidän edustajilleen tilaisuus tulla kuulluiksi edellä mainituista asioista.
Saako työnantaja seurata tai valvoa työntekijän Internet-selailua?
Työnantajalla on työn johto- ja valvontaoikeus (ns. direktio-oikeus), jonka nojalla työnantaja voi määritellä yksittäisen työntekijän työtehtävät, antaa työhön liittyviä määräyksiä sekä valvoa työstä suoriutumista.
Työnjohto- ja valvontaoikeus ei kuitenkaan oikeuta työnantajaa valvomaan, seuraamaan tai tarkkailemaan työntekijää siten, että työnantaja keräisi ja/tai katsoisi työntekijän suorittamasta Internet-selailusta kertyviä tunnistamistietoja. Työntekijä ei myöskään voi pätevällä tavalla antaa työnantajalle suostumusta siihen, että työnantaja saisi valvoa työntekijän Internet-selailua. Oikeus luottamukselliseen viestintään on Suomen perustuslaissa säädetty oikeus, ja se koskee myös Internet-selailua ja siitä kertyviä tunnistamistietoja.
Työnantaja voi kuitenkin päättää tietoverkkojen käyttösäännöistä ja siitä, saako työpaikalla ylipäätään surffata Internetissä ja jos saa, millaisilla sivustoilla. Työnantaja voinee myös estää joillekin sivuille pääsyn.
Saako työnantaja paikantaa työntekijöitään?
Työntekijöiden paikantaminen on teknistä valvontaa. Paikantaminen on mahdollista, jos työnantajalla on siihen asiallinen peruste ja tarve. Paikantamiseen oikeuttavia perusteita voivat olla esim. työntekijöiden turvallisuuden varmistaminen sekä resurssien (kuten ajoneuvojen) kohdentaminen oikeaan paikkaan.
Tietosuojavaltuutetun näkemyksen mukaan paikannustietoja ei lähtökohtaisesti pidä käyttää työoikeudellisten velvoitteiden valvonnassa, kuten työajan seurannassa. Tämä käyttötarkoitus ei yleensä ole asiallisesti perusteltu.
Paikannuksen käyttäminen työajan valvontaan ja seurantaan voi kuitenkin olla mahdollista, jos työntekijä tekee työtään kokonaan tai enimmäkseen muualla kuin työnantajan tiloissa eikä työajanvalvontaan ei ole käytettävissä muita vähemmän yksityisyyden suojaan puuttuvia keinoja.
Jos paikannusjärjestelmää on tarkoitus käyttää työajan valvonnassa ja seurannassa, työnantajan tulee etukäteen määritellä tämä paikantamisen käyttötarkoitukseksi. Jos tätä määrittelyä ei ole tehty ennalta eikä asiasta ole käyty yhteistoimintamenettelyä työpaikalla, paikannustietoja ei tule käyttää työ- tai palvelussuhteen ehtojen noudattamisen valvonnassa.
Työntekijöiden paikantaminen kuuluu yhteistoiminta- tai kuulemismenettelyn piiriin työelämän tietosuojalain (759/2004) 21 §:ssä säädetyllä tavalla. Yhteistoiminta- tai kuulemismenettelyn jälkeen työnantajan on tiedotettava työntekijöille valvonnan käyttöönotosta, sen tarkoituksesta ja siinä käytettävistä menetelmistä.

# data[].attributes.headline
Yksityisyyden suoja työelämässä / Heidi Ylisaukko-oja

# data[].attributes.subject
Yksityisyyden suoja työelämässä / Heidi Ylisaukko-oja

# data[].attributes.body
Jokaisen kansalaisen yksityiselämän suoja ja luottamuksellisen viestinnän salaisuus on turvattu Suomen perustuslaissa. Tämän lain tarkoituksena on toteuttaa yksityiselämän suojaa ja muita yksityisyyden suojaa turvaavia perusoikeuksia työelämässä.
Työnantaja saa käsitellä vain työsuhteen kannalta tarpeellisia henkilötietoja, jotka liittyvät työsuhteen osapuolten oikeuksien ja velvollisuuksien hoitamiseen, työnantajan työntekijöille tarjoamiin etuuksiin tai johtuvat työtehtävien erityisluonteesta. Työnantaja ei saa edes työntekijän suostumuksella käsitellä sellaista tietoa, joka ei liity työsuhteeseen. Työntekijän henkilötiedot työnantajan tulee kerätä työntekijltä itseltään. Jos työnantaja kerää tiedot muualta, täytyy hänellä olla työntekijän suostumus siihen.
Tekijä:Heidi Ylisaukko-oja,mkresto16

# data[].attributes.headline
Yksityisyyden suoja työelämässä / Henna Ström

# data[].attributes.subject
Yksityisyyden suoja työelämässä / Henna Ström

# data[].attributes.body
Työnantaja saa käsitellä vain työsuhteen kannalta tarpeellisia henkilötietoja, jotka liittyvät työsuhteen osapuolten oikeuksien ja velvollisuuksien hoitamiseen, työnantajan työntekijöille tarjoamiin etuuksiin tai johtuvat työtehtävien erityisluonteesta.
Työntekijän terveydentilasta saavat käsitellä vain ne, jotka näiden tietojen perusteella tekevät työsuhdetta koskevia päätöksiä tai laittavat niitä toimeen. Työnantajan on lisäksi säilytettävä työntekijän terveydentilaa koskevat tiedot erillään henkilötiedoista.

# data[].attributes.body
Kun lisäätte alustalle tiedostoja (voi olla mitä vaan kirjoitetusta videoon), painakaa oikealla alakulmassa olevaa plussa-painiketta, jonka jälkeen lisääminen onnistuu. Opiskeluintoa!