# data[].attributes.body
En padlet, der kommer hele vejen rundt om på et højt fagligt niveau, hvor man gør det vanskelige forståeligt med sine egne ord. Fin præsentation fra marinaen.

Fint layout

Karakter: 10-12

# data[].attributes.attachment_link.description
Software for creating beautiful interactive family trees

# data[].attributes.body
I har rigtig mange gode oplysninger, om de forskellige ting. Men det er ikke det hele der er relevant.

Karakter: 7

# data[].attributes.body
Det er en rigtig god padlet. Jeg synes der står meget godt info og den er flot stillet op.

karakter: 10

# data[].attributes.body
Vi syntes der står for lidt ved ålegræs. og i mangler at lave iltsvind i peopleplotr. ellers en meget god padlet med gode oplysninger. og godt med de præsentationer i har levet og i har skrevet rigtigt meget.

Karakter: 10

# data[].attributes.body
I har rigelig med tekst den er måske lidt uoverskuelig, men ellers gode oplysninger
dog mangler der en peopleplotr, vi vil sige 7 :D

# data[].attributes.body
I har mange gode ting, men det bliver lidt uoverskueligt, specielt i toppen og der er også mange oplysninger.

Karakter: 10

# data[].attributes.body
Den er god, mange gode fakta.

Det bliver måske lidt for uoverskueligt, man kunne godt rykke lidt rundt på dem, så de ikke sidder sammen.

10-12

# data[].attributes.body
Fisken er et hvirveldyr og har gæller. De lever i vand. De fleste fisk er vekselvarme, dog med undtagelse af enkelte arter af tun og hajer. Vekselvarme betyder at deres kropstemperatur er den samme som vandets temperatur, og derfor kan fisk overleve om vinteren i koldt vand. Der findes over 29.000 arter.

Tryk source for stor skærm...

# data[].attributes.body
Tryk source for stor skærm...

# data[].attributes.body
Når der kommer for meget gødning på markerne, løber det ud i havet og får algerne til at vokse. Så kommer der flere dyr som spiser algerne, så de falder til bunds. Så skal nedbryderne i gang med at fjerne de døde alger og de opbruger al ilten. Solen kan ikke komme hele vejen ned til bunden. D erfor er der til sidst ikke mere ilt i vandet og så dør det hele, og algerne ligger som et hvidt lag som bliver kaldt et lig-lagn.

# data[].attributes.attachment_link.description
Software for creating beautiful interactive family trees

# data[].attributes.body
Vandmænd er i familie med brandmanden og søanemonerne. Vi kan finde både vandmænd og brandmænd ved kysten. Vandmanden har nældeceller som vi ikke altid bemærker når vi rører ved vandmanden. Nældecellerne hænger ned fra vandmandens rande. Nældeceller kan udsende gift. V andmænd bruger dem til at lamme deres bytte. Men hvis vi rører ved en brandmand bliver vi brændt. Når vi rører ved en vandmand kan vi ikke mærke giften fordi den ikke er så kraftig. Vandmanden/brandmanden har 4 arme som de bruger til at fange mad med. Munden sidder i midten på undersiden af dyret. De 4 runde ringe som sidder på oversiden af vandmanden er kønsorganer. Hannens er hvide og hunnens er røde. Sidst på sommeren dør vandmændene.

# data[].attributes.body
Krabber og rejer er krebsdyr, der lever i havet. Der finders også krebsdyr i ferskvand, fx vandbænkebideren.

STRANDKRABBEN

Strandkrabben lever på havbunden og i tang. Den er altædene og mest aktiv om natten. Strandkrabben har en hård skal uden på og er så blød indeni. Den skifter skal en gang imellem. Efter skiftning af skal gemmer den sig indtil den nye skal er parat. Strandkrabben ånder ved hjælp af gæller. Strandkrabben kan også ligge æg. Hunnen bærer rundt på æggene for at beskytte dem. Hos standkrabben kan hunnen folde sin hale ud fra krobben og gemme æggene under halen.

REJER

Sandrejen lever på sandbunden, mens roskilderejen lever i og omkring tangbuske. Sandrejer bliver ikke røde ved kogning og spises ikke i Danmark, men i tyskland og England gør de. Roskilderejen, der også kaldes for fjordreje, spises og fiskes i mane steder i Danmark. Den bliver rød ved kogning. Roskilderejerne holder til hvor de kan beskytte dem slev mod vejr og vind. Både sandrejer og Roskilderejer findes i hele Danmark.

# data[].attributes.body
En plante skal bruge sollys, vand, kuldioxid og uorganiske næringsstoffer for at planten kan leve. Det gælder både for planter på land og i vand. Planterne bruger solens lys til at danne sukker og ilt. Sukkeret sammensættes af vand og kulddioxid, som planterne optager. Planterne bruger sukker til at leve af. llten optages af andre levende organismer fx, mennesker. Den proces, hvor planterne danner sukker og ilt ved hjælp af solens energi, kaldes for fotosyntese.

Formlen for fotosyntese:

6 CO ₂ + 12 H ₂ O  + solenergi --> C ₆ H ₁₂ O ₆ + 6O ₂ + 6H ₂ O Kuldioxid + vand + solenergi --> glukose (sukker) + ilt + vand.

# data[].attributes.body
På latin: Bivalvia En musling er et bløddyr. De er kendetegnet ved at have en hård skal og være helt blød indeni. De fleste muslinger lever i saltvand, men der er også nogle der lever i ferskvand. Der er i alt registreret 152 forskellige arter af muslinger i Danmark. Muslinger både dyrkes og fanges, fordi muslingen er meget næringsrig, og indeholder blandt andet zink og omega-3 fedtsyrer. Nogle arter er der ligefrem prestige i at spise.

Tryk source for stor skærm...

# data[].attributes.body
Hvis man man går en tur langs kysten kan man altid se opskyld. Opskyld er rester af døde dyr og planter, og det er forskelligt alt efter hvor i landet man befinder sig. Det skyldes at det ikke er de samme dyr og planter der findes i hele Danmark. De dyr og planter der lever i havet er ofte tilpasset mængden af salt i vandet. Saltindholdet varierer meget i de danske farvande. Det lave saltindhold i dele af Østersøen, betyder også at de dyr, som normalt lever i ferskvand også kan leve her. I den inderste del af Østersøen ved Den Botniske Bugt er vandet næsten helt ferskt med et saltindhold på under 5 promille. Det svarer til en halv procent. Ved Skagen, hvor de indre danske farvande mødes med Nordsøen, er vandet meget salt. Vandet i Nordsøen har et saltindhold på 34 promille. Vand med lavt saltindhold er lettere end vand med højt saltindhold. Samtidig er koldt vand tungere end varmt vand. Det betyder at vandet oppe ved Skagen ikke så let bliver blandet. Det tunge kolde saltholdige vand fra Nordsøen vil løbe langs bunden, mens det varme, og mere ferske vand fra Østersøen vil være oppe på overfladen.

# data[].attributes.body
ALGER OG BLOMSTERPLANTER

De planter som lever i havet er enten alger eller blomsterplanter.

De største alger bliver kaldt for tang. Tang kan kun vokse på de steder hvor de kan side fast, det kan bla. være sten, klipper eller andre alger.

Det sted som de vokser skal der være lys nok til at planterne kan lave fotosyntese.

I Danmark vokser tangen normalt kun på ca. 20 meters dybte.

Man kan tit finde tang sidende fast på en sten som er skyldet op på stranden.

ÅLEGRÆS

Ålegræs er den mest kendte blomsterplante.

Ålegræs har rødder og vokser kun på steder med blød bund.

De blomstrer og sætter frø ligesom normale planter på land.

# data[].attributes.body
Danmark er omgivet af vand, og de fleste mennesker i landet kan komme ud til havet på under en time. Danmarks kyster ser meget forskellige ud, derfor er det nogle forskellige ting der kendetegner dem.

Nordsøen/Vesterhavet: Har meget brede strande og mange klitter. Kattegat: Har meget stenede strande uden ret mange klitter. Skagerrak: Mange siger at Skagerrak er meget unikt, med sandstrande og lavt vand her i Danmark og klippekyster og dybt vand i Norge. Østersøen: Ved de sydlige kyster af Østersøen kan der både være sandstrande, stenstrande og mudder på bunden af vandet. Men ved kysterne omkring Bornholm er der mest klipper, dog er der er almindelig sandstrand ved Dueodde. Øresund: Bunden er meget forskelligartet, men generelt kan man sige, at der på de lavvandede områder er meget sandbund, og på de dybere områder er der store mængder af silt (Jordtype med bittesmå jordpartikler) og ler. I mindre områder findes der desuden stenrev og muslingebanker. Lillebælt: Bæltet er et meget eftertragtet dykkerområde pga. de store, klare dybder, arkæologiske fund og skibsvrag fra bl.a. verdenskrigene. I bæltet lever der flere tusinde marsvin, som er den eneste hval der lever i Danmark. Storebælt: Har mange sandstrande. Fjordene: I vores fjorde rundt omkring i landet er havbunden ofte mudret, men kysterne kan også sagtens ligne helt almindelige strande, med sten eller sandbund.