# data[].attributes.body
Tempofyldt klipning kan understrege en dramatisk situation og en subjektiv synsvinkel, brug af såkaldt point of view, viser os hvordan de involverede ser situationen, idet vi følger den gennem deres øjne. Vi kommer helt tæt på soldaternes følelser i nære eller ultranær billeder, hvilket gør filmen mere livagtig.

Med perspektivbrugen kan vi få et indtryk af personernes indbyrdes relationer gennem de magtpositioner, som fx. fugle- eller frøperspektiver kan udtrykke. Disse filmiske virkemidler bruges til at skabe en indlevelse i filmes personer og handling ved at prioritere en rå og realistisk gengivelse af krig.

# data[].attributes.body
Krigsfilms personer er ofte præget af mandlige karakterer, både som under/overordnede, og i forskellige delinger og regimenter.
Der kan forekomme kvinder i disse film hvis vi får lov at se hjem til soldaternes familie.

# data[].attributes.body
I nyere krigsfilm, er der en række filmiske virkemidler, vi kan forvente at se. Især i kampscenerne, hvor vi ser gennem et håndholdt, rystet kamera, kælkede linjer og travellings der følger soldaterne er hvad man oftest ser. Også forskudt normal-perspektiv, hvor kameraet er på niveau med soldaterne, der ligger i skjul for kugleregn, det er virkemidler, der er gode til at understrege deres oplevelse af krigens kaos. F.eks. i Platoon, hvor vi ser Charlie Sheen i skyttegraven midt i krig, hvor man følger ham løbe op af skyttegraven imod fjenden, imens han skyder op til flere af dem i løbet.

På lydsiden vil forstærket reallyd af fx skud være moodskabende, altså de får skabt en stemning af krig. underlægningsmusik og evt. subjektiv lyd, der giver os en fornemmelse af, hvordan soldaterne hører krigen. Fx i platoon, hvor Charlie Sheen vågner op efter en voldsom krig midt i junglen, hvor han åbner øjnene og høre skovens lyd, fugle der synger. Det giver en god fornemmelse af hvordan han har haft det da han vågnede.

# data[].attributes.body
Jungle
Slagmark
Basen
Træningslejren
Hjemme hos konen/kæresten

# data[].attributes.body
Tab
Angst
Frygt
Mod
Pligt

Kammerater
Broderskab - dette kan man se ved det sammenhold der er i de små “grupper” eksempel: sammenholdet i Elias grupper og sammenholdet i Barnes gruppe.

# data[].attributes.headline
Krigsfilmens æstetik og filmiske virkemidler

# data[].attributes.subject
Krigsfilmens æstetik og filmiske virkemidler

# data[].attributes.body
I krigsfilm bliver der brugt mange virkemidler som har til formål, at give seeren følelsen af det kaos der foregår under krig. Det kan fx være et håndholdt kamera, Kælkede linjer og ofte vil man se travellings som er når kameraet følger en af soldaterne. Lyden fra skud vil oftest være forstærket for at give seeren fornemmelsen af selv at være der. Klipnings tempoet er for det meste højt når soldaterne er i kamp for at skabe en hektisk stemning. Man vil oftest også støde på super nær billeder af soldaternes reaktioner på hvad der sker omkring dem. Under et bagholdsangreb i filmen Platoon ser man tydeligt det høje tempo i klipningen og de mange super nær billeder af soldaternes reaktioner .

# data[].attributes.body
Kampen mod "fjenden"
Kampen om at overleve/vinde
Etik = er de uskyldige?

# data[].attributes.body
Den lille historie handler om samfundets mindste enheder, enkeltindividet og familien. Den lille historie vil være de mennesker vi kommer tæt på i filmen (en gruppe soldater eller en enkelt person). Den lille historie dominerer mest i filmen, fordi der er fokus på gruppen af soldater og enkelte personer.

# data[].attributes.body
Den store historie omhandler krigen og de beslutninger der træffes på højeste niveau

# data[].attributes.body
Den ene viser krigens grusomhed og den anden dyrker krigen som f.eks. et eventyr. Filmen viser den negative side ved krig, eller den grusomme side.

# data[].attributes.body
Rikke schubarts genredefinition af krigsfilm

Hun stiller 3 krav op for krigsfilm

Uniformerede soldater skal kæmpe mod hinanden

Filmen skal fortælle om en gruppe soldater, der enten bliver sammentømret eller opløst som gruppe

Filmen skal foregå fra 1. verdenskrig og fremefter

I filmen Platoon optræder alle 3 krav. Man ser gennem hele filmen kampe mellem uniformerede soldater og også hvordan deres forhold er til deres gruppe.

Undergenrer

Beredskabsfilm:

Vil give en moralsk oprustning af en nuværende krigssituation.

Combatfilm:

Combarfilm fokusere på  kampscener og store slag.

Vetfilm:

omhandler krigsveteraner og deres tilværelse før, under og efter krigen

Antikrigsfilm:

Antikrigsfilm har for det meste en kritisk holdning til krig. Det kan tydeligst kendes på at der ingen der vinder krigen. Sotdaterne er desillusionerede og kan ikke se formålet med deres kamp.

Genremarkør:

Genremarkører er en betegnelse for de træk i en film, der er med til at signalere, hvilken genre den

tilhører, Det kan for eksempel være træk, der stammer fra filmens tematik,

æstetik eller ikonografi..

Rekvisitter og symboler går igen fra film til film, som eksempelvis våben,flag, mititærkøreløjer, militære beklædningsgenstande eller typiske Locations

Handler filmen om krig, viser den krig på bestemte genkendelige måder, Fx. med combatscener optaget med håndholdt kamera, dynamiske travellings, kælkede linjer og forstærket reallyd.

# data[].attributes.body
Hvis filmen er baseret på en sand historie kaldes den dokudrama (dramatisering af noget dokumentarisk) Filmen er ikke en dokudrama, fordi den lille historie er opdigtet, hvorimod den store historie er sand.

# data[].attributes.body
Lav forklaringer til hvert begreb, som er formuleret i jeres eget sprog - og som indeholder et konkret eksempel fra Platoon til illustration (hvis muligt).

Vælg en i gruppen, der kan fungere som redaktør, der kritisk gennemlæser og tilretter begrebsforklaringerne, hvis det bliver nødvendigt.

Anders, Ida, Mark :
Dokudrama
Krigsfilmens to hovedtendenser
Den store og lille historie

Danny, Josefine, Abison:
Rikke Schubarts genredefinition af krigsfilm
Undergenrer
Genremarkører

Fie, Jon, Patrick, Lasse:
Konfliktstof
Temaer
Arenaer
Persongalleri

Glenn, Mathias, Adam:
Krigsfilmens æstetik
Filmiske virkemidler
Autenticitetsmarkører
Symbolik