# data[].attributes.body
Kirken og præsten var en del af landsbyen. De havde dyr og land. Præsten dyrkede det selv, eller også passede fælleskabet for ham. Præsten var dybt involveret i landsbyen og dagligdagen der.

# data[].attributes.body
Bønderne dyrkede havre for at de velstående i samfundet kunne få "benzin" til deres transportmidel, nemlig hesten.

# data[].attributes.body
I krig var landsbyerne hovedemålet frem for borgene. De var ikke nær ligeså bemandet som borgene, og ved at lægge landsbyerne øde, destruerede man borgenes ressource kilde. Klassisk krigs taktik:)

# data[].attributes.body
Med begyndelsen på den gotiske kirke begyndte bønderne at skulle gå i kirke mindst en gang om året for at få frelse.

# data[].attributes.body
Dette kunne være frie bønder, eller byer der lå for langt fra deres herre. I disse landsbyer organiserede bønderne selv tilværelsen. Der var dog stadig et heraki, i form af opdeling på baggrund af penge.

# data[].attributes.body
Varme var byernes største problem. Man siger at der var flere som frøs ihjel, end døde af sult.

# data[].attributes.headline
Landbefolkning tilknyttet et gods eller en kirke

# data[].attributes.subject
Landbefolkning tilknyttet et gods eller en kirke

# data[].attributes.body
Livet var organiseret af godsforvalteren, som bestemte hvordan arbejdsopgaver skulle udføres. Dog havde bønderne her fordelen, at godset eller klosteret havde ansvar for bønderne og trædte til hvis høsten slog fejl. tilknyttning til et gods var i flere tilfælde en forsikring mod katastrofer.

# data[].attributes.body
Hvis høsten fejlede kom der hungersnød

# data[].attributes.body
Man spiste meget rug, fordi det mættede godt