# data[].attributes.body
איידה בשירי
הרעיוו ליוזמה שעלה אצלי הוא דיאלוג מורה -הורה- תלמיד
הצורך עלה מתוך השטח, אשר הבנתי שלעיתים שיחות טולפון להורים יוצרות יותר בעיות מאשר פתרונות.
המורה הובן שלא נכון או שהתלמיד העביר באופן שונה את המסר ואז ההורה קיבל רושם מוטעה או שהמורה התכוון לעשות כך ויצא אחרת.
בכיתתי החלטנו מתי כן להזמין ולשתף הורים ובאלו עניינים צריך להשאיר את ההורים " מחוץ לתמונה"
מסתבר שהבעיה הקיפה את כולם.
ביהס שלנו פועל רבות בעניין  ואני החלטתי להתמקד בכיתת החינוך שלי.
מתוך חשיבה שההתמקדות תהיה מועילה יותר והביקרות או השיח יהיה משמעותי לתלמידים להורים למורים ולי כמחנכת .

# data[].attributes.body
אני מורה למתמטיקה ורכזת שכבה, מחנכת כיתת מב"ר י'.
המטרה שלי היא לקחת את למידי הכיתה ולבנות להם תוכנית שתאפשר להם לגשת ל4 יח"ל מתמטיקה ( כאשר 3 יח"ל יהוו רשת ביטחון) . לסיים את ההגשה ל3 יח"ל בחורף יא' באופן שיותיר זמן ללמידה השאלונים לקראת 4 יח"ל . לצורך כך אני בונה תוכנית הוראה ועבודה המותאם לתלמידים. כמובן שתוכנית זו תתאים גם לתלמיד 3 יח"ל הלומדים בכיתות העיוניות.

# data[].attributes.body
במסגרת העבודה אני מדריכה מטפלות לגיל הרך. אף שעיקר עיסוקן וזמן עבודתן הוא מול הפעוטות, איכות הקשר עם הורי הילדים הינו קריטי להשגת מטרות החינוך.  חשבתי להעמיק בהדרכות הצוות בבניית תוכנית להעמקת הקשר עם ההורים,  בתחומים שאנו מזהות שמשמעותיים עבורם: בריאות הילד, התפתחותו, הקשר הורה-ילד, אסטרטגיות ההורות והעצמת ההורה, לא רק בהקשר ההורי.
התוכנית תתן מענה כל פעם לתחום אחד או יותר, וההורים יוזמנו להיות שותפים ופעילים בה. לדוגמא: פעילות בנושא תזונת הילדים הכוללת ארוחה מתפריט המעון. הזמנת הורה לקרוא סיפור בפני הילדים לקראת חג או אפילו כחלק משגרה שנחליט על תדירותה וכד'.

# data[].attributes.headline
אביטל לוי זיסמן                  הגן שלי הוא גן מקדם בריאות וגם גן ירוק. היוזמה שלי תעסוק בעיקר בגן הירוק. אני מעבירה שאלון בין ההורים לגבי רמת המודעות שלהם בנושא הקיימות- מה נעשה בבית? מה ההרגלים שלהם לגבי שימוש חוזר, הרגלי צריכה, מיחזור, גינת ירק וכד'. תוך כדי אנחנו מתחילים לעסוק בנושאים אלה בגן כאשר חלק מהפעילויות נעשות בשיתוף ההורים- שתילה, מסיק, טעימות של מתכונים מהגינה, העברת סדנאות בגן, שיתוף ותיעוד לכל פעילות וכו'. לקראת אמצע השנה יעבור שוב שאלון דומה כדי לבדוק כיצד הדברים השפיעו בבית. ולקראת סוף השנה עוד שאלון כדי לראות תוצאה סופית. נושא הקיימות מלווה אותנו בכל נושא נלמד במהלך השנה ויוצר התלהבות רבה בקרב הילדים, הצוות וההורים.המטרה שיהפכו לאזרחים אכפתיים יותר ושיתחברו יותר לטבע ויפיקו ממנו את המיטב

# data[].attributes.subject
אביטל לוי זיסמן                  הגן שלי הוא גן מקדם בריאות וגם גן ירוק. היוזמה שלי תעסוק בעיקר בגן הירוק. אני מעבירה שאלון בין ההורים לגבי רמת המודעות שלהם בנושא הקיימות- מה נעשה בבית? מה ההרגלים שלהם לגבי שימוש חוזר, הרגלי צריכה, מיחזור, גינת ירק וכד'. תוך כדי אנחנו מתחילים לעסוק בנושאים אלה בגן כאשר חלק מהפעילויות נעשות בשיתוף ההורים- שתילה, מסיק, טעימות של מתכונים מהגינה, העברת סדנאות בגן, שיתוף ותיעוד לכל פעילות וכו'. לקראת אמצע השנה יעבור שוב שאלון דומה כדי לבדוק כיצד הדברים השפיעו בבית. ולקראת סוף השנה עוד שאלון כדי לראות תוצאה סופית. נושא הקיימות מלווה אותנו בכל נושא נלמד במהלך השנה ויוצר התלהבות רבה בקרב הילדים, הצוות וההורים.המטרה שיהפכו לאזרחים אכפתיים יותר ושיתחברו יותר לטבע ויפיקו ממנו את המיטב

# data[].attributes.body
אני מורה למתמטיקה ומלמד לבגרות. כשלמדתי הוראה לפני 17 שנים, אחת המרצות  הכניסה לסטודנטים את אלמנט ההתלהבות מהמקצוע וחיברה חוברת בשם "ללמוד מתמטיקה בהתלהבות".
לקחתי את היוזמה הזו ואני מתאמץ להשריש אצל תלמידיי את המקצוע שהתלהבו ממנו.
אני מכניס את חיי היום יום המעשיים לנושאי מתמטיקה השונים.
אני מייפה את המקצוע בעניי התלמידים, ומרגיש כמה שהילדים נלהבים כשפותרים ומבינים סוגיות מורכבות במקצוע.

# data[].attributes.body
היוזמה שלי היא בעצם מטרה שהצבנו השנה כהנהלת בית הספר (תיכון) ואני כרכז שכבה הייתי מעורב בה מההתחלה. הצגת הבעיה: אחוז גדול מהתלמידים הבדואים שמסימים תיכון ומגיעים למכללות או לאקדמיה מתקשים להציג את עצמם טוב בקהל ומתקשים עוד יותר בלהציג ולדבר מול קהל. גם אם התלמיד מחונן הוא נתקל במחסום השפה ומחסום הפחד מהקהל. היוזמה: היוזמה היא תוכנית רב שכבתית י-י"ב. זמן - שלושה סמסטרים (כל השנה). מעקב: רכז שכבה+מנהל באופן אישי מבצע מעקב על ביצוע התוכנית. מקצועות: כל המקצועות. התוכנית היא לדרוש מהתלמידים כחלק מההערכה שלהם בשלושה הסמסטרים שיציגו בכל מקצוע ובכל סמסטר, כך שכל תלמיד יציג במהלך שנה"ל 3 פעמים בכל מקצוע. ההצגה תהיה בכל נושא אשר הוא יבחר בו: מתוך תכנית הלימוד או אקטואליה. ההצגה היא למשך לפחות 3 דקות והיא חובה ומשקלה 10% מציון ההערכה הסמסטריאלי במקצוע. ההצגה עצמה מחולקת לשלושה שלבים:1. התלמיד יציג את עצמו. 2. התלמיד יציג את הנושא שהוא בחר בצורה קצרה ועניינית. 3. התלמיד יקבל משוב מהחברים שלו בכיתה. המטרה: המטרה היא לתת לתלמידים להתנסות עשרות פעמים בהצגה במהלך שלוש שנות התיכון י-י"ב. תוצאות: התוצאות הצפויות היא הצלחה של לפחות 80% מהתוכנית כהתחלה. מועדי בקרה: סוף כל סמסטר.

# data[].attributes.body
אני מורה לשרטוט בבית ספר עמל רהט כיתות י'-יב'. כדי להכניס מהר יותר את התלמידים לתחום הלימודים, יוזמה שחשבתי עליה, ליצור אלבום עם שרטוטים - היטלים ואיזומטריות, בצורה ממוחשבת ובצבעים כשכל צבע מגדיר היטל מסוים של הגוף. כל זאת במקום שאשרטט על הלוח. הדבר יחסוך זמן וכל תלמיד יוכל לראות ולהכין את עצמו לשיעור מתוך אלבומו האישי.

# data[].attributes.body
אני מלמדת תלמידי חינוך מיוחד בכיתה ט'. לתלמידים אלו קשה להביע את רגשותיהם ולספר כיצד עובר עליהם היום. בתחילת בוקר אני מקיימת מעגל שיח ומנסה לדלות מהם מידע ורגשות אך תשובותיהם לקוניות והם מתקשים להרחיב את דעתם.
היוזמה שלי היא לנהל יומן "מסע אישי", מתחילת השה ועד סוף השנה. בכל יום התלמידים יקבלו כ- 20 דקות לכתוב מה שהם מרגישים\ חווים\ זכרונות וכו'. ובסוף השנה הם יקבלו זאת למזכרת.
המטרה: היכולת "לדבר" כל אחד עם עצמו ולנסות ליצור זכרונות מבית הספר.

# data[].attributes.body
היי
היוזמה שלי בתור מורה לחשבון והנדסה להאהיב את המקצוע על התלמידים ולכן אני משתדלת לשלב בשיעורים שלי כל מיני משחקים ופעילויות מעניינות , זה דורש הרבה יצירתיות והכנה אבל משתלם כדי להשיג מטרה זו
לדוגמא : משחק שלשות ללימוד הכפל והחילוק , המשחק ממש מוכיח את עצמו והלימוד של הכפל והחילוק מתבצע בו זמנית אפילו מבלי שהילדים ישימו לב .
דוגמא נוספת בהנדסה כאשר אני מלמדת על גופים אביא איתי כל מיני חפצים / חומרים שהילדים יבנו את הגופים ירגישו ימששו ואז הם חווים חווית הצלחה ולא נרתעים מהמקצוע. אני מאמינה שכאשר מקרבים את הנושא לתלמיד והוא חווה חוויה של הנאה והצלחה זה ידחוף וידרבן אותו להשיג עוד הצלחות בעז"ה .

# data[].attributes.body
היוזמה שלי שהצגתי לדעתי בשיח הקודם היא להציב לוח גיר או לוח מחיק גדול בכניסה לבית הספר ובו מקום לביטוי לכל באי בית הספר מורים הורים ותלמידים ..
עליו יהיו תחיליות של משפטים כמו :"מצא חן בעיניי שבבית הספר........ואז כל הנוכחים מוזמנים לבטא עצמם באופן אנונימי ולקיים סוג של תקשורת חיובית .
הצורך עלה אצלי דווקא מתוךהצד עביר מסר שיקראו , ישבו עליו בלי להשאיר שם.
יוזמה נוספת היא "מחברת רפלקציה "
מחברת שנמצאת קבוע בתיק התלמיד ובה הוא כותב חווות דעת לא באופן קבוע אלא על פי חשקיו: מתי נהנה מהשיעור... נה אהב בשיעור..מה עזר לו להבין איך כדאי לי ללמד את השיעור בנים הבאות.
הילד מרוויח חשיבהעל חשיבה תהליך מטה קוגניציה חשוב.
אני כמורה זוכה לשיח חשוב עם הלד והוא יכול לשתף אותי בתחושותיו - או שלא.
צריך לתת לילד תחושה של אחריות והדיעה שלו חשובה
,,

# data[].attributes.headline
ניצן, היוזמה שלך נשמעת מעניינת מאוד. להעצים את הילד גם אם הוא "המחונן" וגם אם הוא בנורמה או מתחתיה  תמיד זה יתקבל בעין טובה- כלפיו וכלפי הילדים הלומדים משהו אחר ממנו.

# data[].attributes.subject
ניצן, היוזמה שלך נשמעת מעניינת מאוד. להעצים את הילד גם אם הוא "המחונן" וגם אם הוא בנורמה או מתחתיה  תמיד זה יתקבל בעין טובה- כלפיו וכלפי הילדים הלומדים משהו אחר ממנו.

# data[].attributes.body
למידת עמיתים חשובה והכרחית כדי ליצור חברה סולדרית יותר.
ישר כח-שולה

# data[].attributes.body
אז היוזמה שלי היא להכין ביחד עם התלמידות ספר- חוברת של היצירות שאנו כותבות במהלך הסדנאות. במסגרת הבגרות אני עובדת איתם על כתיבה יצירתית ואנו כותבות יחד שירה ופרוזה ובכלל. המטרה היא ליצור יחד תוצר, שגם ההורים יוכלו לראות את מה שעבדנו עליו במהלך השנה.
וגם שהבנות ירגישו סיפוק ויצאו עם משהו. בכל שבוע נעבוד על עוד קטע מתוך הספר ולקראת חודש שבט נעבוד על עריכה שלו.
רחלי

# data[].attributes.body
אני מחנכת כיתה ג' ויש בכיתתי ילדים ברמות שונות של הבנה, שמתקדמים בקצב שונה. השבוע שוחחה איתי אמא של ילד מחונן, ששיתפה אותי שחשה שבנה משתעמם מאד בכיתה, ומרגיש מתוסכל לשבת בכל השיעורים ולבצע את כל המשימות באותו קצב ובאותה הרמה כמו שאר הילדים. היא מספרת שהוא קולט מהר מאד נושאים ומושגים (כמו לוח הכפל, הבנת הוראות וכד'), ואין לו צורך לתרגל אותם על מנת להבין כמו ילדים שמתקשים בכך. היא שאלה אותי אם יש אפשרות לתת לו פעילויות העשרה או דרך אחרת ללמוד על מנת שירגיש אתגר, סקרנות ועניין בלמידה. הודיתי לה ששיתפה אותי, והתייעצתי איתה בנוגע לתוכנית שקיימת בבית ספרי מזה כמה שנים: שעת הילדים.

בתוכנית זו הילדים הם המורים, המתכננים ומלמדים את הכיתה שיעור בנושא או תחום עניין לבחירתם.

התוכנית מעודדת את הילדים לאוטונומיה- הם אלה שבוחרים את הנושא, מתחלקים לקבוצות על פי תחומי העניין, וקובעים את דרך לימוד הנושא והצגתו בפני הכיתה.

בדרך זו הילדים לומדים  מתוך מוטיבציה פנימית, כלומר מתוך עניין וסקרנות.

התוכנית גם מעודדת עצמאות, עבודת צוות וחלוקת תפקידים- כי לרוב הילדים מלמדים את השיעור בקבוצות קטנות. עליהם ללמוד לשתף פעולה, לקחת אחריות על הלמידה, לבצע עבודת חקר בתחום העניין ולתכנן שיעור שלם שייתן הסבר על הנושא בו בחרו ופעילות חווייתית כמו חידון, משחק וכד' שידגים את הנושא בפני הכיתה.

הילדים מתכוננים לעמידה מול קהל ובלימוד שיעור בפני הכיתה, מה שמגביר אצלם את תחושת המסוגלות וחוויית ההצלחה.

עקרונות אלה של אוטונומיה, בחירה, תחושת מסוגלות ומוטיבציה פנימית מתקשרים לתיאוריה החינוכית של הכוונה עצמית (SDT) שפיתח פרופ' אבי עשור [1]

אני סקרנית להתחיל תוכנית זו בכיתתי ולראות את התגובות של הילדים והאם תתן מענה לילדים בעלי יכולות גבוהות שרוצים ללמוד ולחקור בצורה עצמאית, אך גם תסייע לילדים נוספים לבטא את עצמם, לבחור את נושא העניין שלהם ולשתף פעולה עם ילדים אחרים במטרה להכין שיעור לכיתה.

כך אוכל לתת מענה לרמות השונות של הילדים בכיתה, ול
וללמד בצורה דיפרניצאלית יותר.
[1] http://brancoweiss.org.il/wp-content/uploads/2015/10/alon-20-artical-9.pdf

# data[].attributes.body
בבית הספר שבו אני מלמדת ישנה חטיבה צעירה שבה לומדים ילדי גן בתוך מתחם ביה"ס. מודל זה של חטיבה צעירה נוצר מתוך הרצון להכין את ילדי הגן למסגרת הבית ספרית. במסגרת מודל זה נחשפים הילדים לתכנים ולאיפיונים של בית הספר ובמיוחד של כיתה א'. החטיבה הצעירה מאפשרת חשיפה איטית למוסד הבית-ספרי, להרגלים, לשפה ה"בית ספרית". הילד, עדיין מתבונן מהצד, לומד את המקום על רבדיו השונים, לפני כניסתו כתלמיד מן המניין לכיתה א'.
בית הספר, לעומת הגן, הוא מוסד בו נדרשת מהתלמיד אחריות רבה, כגון: לשמור על כללי שיח עם חברים, משחק נאות בהפסקה, אי שימוש באלימות ובמשחקים מסוכנים העלולים לפגוע בו או בסביבה דבר שהושם דגש בחטיבה הצעירה. בתחילה השנה נכנס לכיתתי תלמיד אשר לא הוזן מגני החטיבה בביה"ס ובגן שהוא הוא למד הדגשים לא באו במלואם כיצד יש לנהוג בין חברים לקבוצה והקודים החברתיים למשחק (כגון : משחק נכון בין ילדים (ואי שימוש בכוח - גם אם זה למטרת שעשוע), ויתור, שיתוף פעולה, הקשבה, הבעת סליחה/חרטה במקרה הצורך...) . כעת בכיתה א' אני מוצאת את עצמי גוערת בו  על נסיונותיו להתחבר עם חברים לכיתה היות והוא משחק משחקים הנגררים בסוף לאלימות וקושי להתמודד  עם שליטה עצמית דבר ששיתפתי את אימו לא פעם והיא הביעה את מצוקה שגם בבית לא פעם הדברים יוצאים מכלל שליטה וכי יש בו את הרצון להשתנות והוא מכיר בקושי שלו.
היוזמה שחשבתי  בכדי לעזור לילד זה שמעורר בי עצב ורצון עז לעזור לו היות ואני מרגישה ורואה בו נקודות רבות של אור (הוא ילד אינטליגנטי, טוב לב ונדיב) וכבר במחצית הבאה תוכנית מוגנות נכנסת לפועל ועל התנהגות זו בטוחה אני שהוא עלול לקבל השהייה.  לכן...
חשבתי לבנות לו "ספר התמודדות אישית" ובו אכתוב אירועים/סיטואציות של מקרים בהם הוא נתקל בין חברים או שחושש שעלול להיגרר אליהם ומתקשה למצוא מוצאואינו יודע כיצד לפעול. אשוחח איתו מה לדעתו יכול להקל עליו, להרגיע אותו, להזכיר לו להירתע מהמעשה לפני שהמצב מדרדר. (הספרון שחשבתי לעשות בשיתופי עם הילד והוריו מיועד גם לסיטואציות בבית) הילד יכול להתאים ציור או משפט קבוע שיכול לאמץ "מעין מנטרה" בכדי להקל עליו... כתבתי על יוזמה זו היות ולדעתי מדובר בילד מקסים אי קושי שלא נרכש בצורה מיטבית ממערכת קודמת. ולדעתי חשוב לראות את האור בכל ילד וילד ולהאמן שהשינוי נמצא רק צריך לבחור את הנתיב/שביל הנכון להגיע לפתרון ורגישות ושמירה על האוטונומיה של הילד זה שם המשחק.

# data[].attributes.headline
מיכל בן עזרא

# data[].attributes.subject
מיכל בן עזרא

# data[].attributes.body
בעקבות כל הטלפונים שאני מקבלת מהורים בערב לגבי חוסר הצלחה של הילד בעקבות כיתה גדולה' חוסר הבנה'חוסר יכולת לממן שיעורים פרטיים רציתי לבנות מועדון ש"ב. פעמיים בשבוע תלמידים ישארו ויכינו ש"ב בבה"ס עם תלמידים גדולים יותר ויעזרו אחד לשני. היוזמה המדוברת היא בתיכון, ככה נוכל לתת מענה לבעיות של ההורים שדורשים לקחת רק את הילד שלהם לפרטני אחרת אין דרך אחרת להצליח.
מקווה שנצליח לעמוד בזה כל השנה ולא רק במקצוע שלי-מתמטיקה אלא בכל המקצועות. התלמידים ילמדו ערך חשוב של נתינה וזה יכשיר אותם לחיים.

# data[].attributes.body
רשמו את שמכם בתחילת הפוסט

# data[].attributes.attachment_link.title
דפי יומן רפלקטיבי

# data[].attributes.headline
אני חשבתי על יוזמה דומה לזו של רחלי אך קצת שונה. אני מחנכת כיתה א'. עולם הכתיבה והקריאה נפתח בעיני הילדים בשנה הזו. לקראת סוף שנה כתוצר סופי מהשנה הראשונה בבית ספר היסודי- אנחנו בוחרים בספר משמעותי עבורם וביחד יוצרים ספר בעקבות ספר שאותו קודם למדנו. במשך החודש האחרון הילדים הופכים ליוצרים של ממש וכל אחד יוצר לעצמו כולל כריכה והקדשה את הספר שלו. הילדים ניהנים מאוד להעניק להורים את פרי העבודה שלהם.

# data[].attributes.subject
אני חשבתי על יוזמה דומה לזו של רחלי אך קצת שונה. אני מחנכת כיתה א'. עולם הכתיבה והקריאה נפתח בעיני הילדים בשנה הזו. לקראת סוף שנה כתוצר סופי מהשנה הראשונה בבית ספר היסודי- אנחנו בוחרים בספר משמעותי עבורם וביחד יוצרים ספר בעקבות ספר שאותו קודם למדנו. במשך החודש האחרון הילדים הופכים ליוצרים של ממש וכל אחד יוצר לעצמו כולל כריכה והקדשה את הספר שלו. הילדים ניהנים מאוד להעניק להורים את פרי העבודה שלהם.

# data[].attributes.body
זה תהליך לא פשוט, מעייף אך מספק מאוד. תהליך רכישתהקריא הוהכתיבה מעורר בי כמחנכת שאלות רבות: האם אני עושה זאת נכון? האם הילד לומד בדרך הנכונה? האם אני צריכה לשנות משהו בדרך שלי?במשך השנה אני קשובה לכל ילד שיושב בכיתתי ומנסה להיות הכי "איתו" ואז אנינ צריכה לסגור את השלב הזה עם תוצר משעותי.
כל ילד מגלה את המסוגלות שלו. ההורים מעריכים  את התהליך.
שולה.

# data[].attributes.headline
שלום למשתלמים היקרים,

# data[].attributes.subject
שלום למשתלמים היקרים,

# data[].attributes.body
בדף זה הינכם מתבקשים להעלות רעיונות ליוזמה ולבצע חשיבה עם כלל המשתלמים.
רצוי שליוזמה יהיו אלמנטים של
אורך היוזמה
תקיפות היוזמה
חשיבות היוזמה
טווח היוזמה
ערך היוזמה
מטרת היוזמה
הטבעת חותם חינוכי
בהצלחה רבה ותהנו מהשיח