# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Faludi Tímea ápolónő 2000-2001-ben nyolc idős, beteg embernek adott be halálos injekciót a Nyírő Gyula Kórházban, hogy megszabadítsa őket szenvedéseiktől és fájdalmuktól. A Fekete Angyal néven elhíresült nő tizenegy év börtönt kapott, ám végül hat év után, jó magaviselete miatt 2009-ben szabadlábra helyezték.
Faludi Tímea 2000 májusa és 2001 februárja között nyolc betegnek adott be halálos injekciót. Az idős emberek a Nyírő Gyula Kórház belgyógyászati osztályán feküdtek. A nővér állítása szerint segíteni szeretett volna a végső stádiumban lévő betegeken, tulajdonképpen eutanáziát hajtott végre. 2001 februárjában a bíróságon elmondta, hogy az idős páciensek saját kérésére adta be nekik a morfin, Seduxen és kálium keverékéből álló injekciót, amely a halálukat okozta. Azt mondta, nem tudta tovább nézni a szenvedésüket, és nem tartja magát gyilkosnak - igaz, angyalnak sem. Az egyik áldozat „K. néni" volt, aki rokonai látogatása után lett rosszul. Faludi ellenőrizte az állapotát, és látta, hogy nyugtalan és fulladozik. Szólt az ügyeletes orvosnak, aki morfiumot rendelt az idős nőnek. Tímea vénásan adta be neki, majd fogta a kezét, miközben a légzése egyre lassabbá vált, és végül „elaludt".
Ha borzongásra vágysz, keresd te is a legnépszerűbb horror pólókat. A mountainpolo.hu oldalán! Kóros hazudozó volt
Később Faludi visszavonta a vallomását, azt mondta, mindezt csak kitalálta, valójában nem adott be egyetlen morfininjekciót sem, és nem ölt meg senkit. Saját ügyvédje is azt mondta, nem lehet vallomásai alapján ítélkezni, ugyanis annyiszor módosította azokat. Azonban ez már nem mentette meg a nőt a börtöntől: 2003-ban első fokon kilenc évre ítélték, több emberen elkövetett emberölés kísérlete és négyrendbeli, foglalkozás körében elkövetett veszélyeztetés miatt. Másodfokon súlyosbították a büntetését: tizenegy évet kapott. Az akkor huszonnégy éves lányt édesanyja ártatlannak tartotta, állítása szerint kóros hazudozó és Münchausen-szindrómás volt, amit az igazságügyi pszichológus is alátámasztott.
Jó magaviselete miatt hamarabb szabadult
Az egykori ápolónő hat év múlva, 2009-ben jó magaviselete miatt kiszabadult a börtönből - a hat év alatt egyszer sem kapott fenyítést, és mintegy tizenhat alkalommal jutalmat is kiérdemelt - lerövidítették a büntetését. Az akkor harmincéves nő szülei pomázi házába tért haza - egyik szomszédja szerint jó hangulatban -, ahol hat éve érintetlen szobája várta.
Ha borzongásra vágysz, keresd te is a legnépszerűbb horror pólókat. A mountainpolo.hu oldalán!

# data[].attributes.attachment_link.description
Faludi Tímea ápolónő 2000-2001-ben nyolc idős, beteg embernek adott be halálos injekciót a Nyírő Gyula Kórházban, hogy megszabadítsa őket szenvedéseiktől és fájdalmuktól. A Fekete Angyal néven elhíresült nő tizenegy év börtönt kapott, ám végül hat év után, jó magaviselete miatt 2009-ben szabadlábra helyezték.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kilenc évről jogerősen tizenegy évre súlyosbította a Fekete Angyalként ismertté vált Faludi Tímea fegyházbüntetését a Fővárosi Ítélőtábla másodfokon kedden.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
ÉDEN MŰVÉSZETI HÁLÓZAT - ÉDENTŐL ÉSZAKRA CSOPORT - 2009

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jeles Erzsébet 2008.05.20. 01:16

Az eutanázia jelentése görög: ευθανασία -'ευ "jó, szép", θανατος "halál" Az eutanázia mai jelentése: a gyógyíthatatlan beteg a belegyezésével történő meggyorsítása vagy előidézése szenvedéseinek megrövidítése céljából. Az eutanázia hívei abból indulnak ki, nevezetesen: kisebb értéket tulajdonítanak az életnek, amikor annak hasznossága csökken, vagy egyenesen a végéhez közeledik. Így követhető az a gondolatmenet, hogy a gyógyíthatatlan és fájdalmas betegség esetén vagy a végstádiumba jutott beteg esetében az élet fenntartása már nem áll érdekében sem a betegnek, sem a családjának, hozzátartozóinak, sem a társadalomnak. A következtetés pedig: az embernek nemcsak az életéhez van joga, hanem a halálához is, az emberhez méltó halálhoz való jogról beszélhetünk. A szenvedéstől való menekülést, megszabadulást humanista elvekkel magyarázzák, ám e vonatkozásban szembekerülnek a keresztény hitelvekkel - melyek a szenvedést az élet természetes részének fogják fel, sőt bizonyos lelki megtisztulást rendelnek hozzá. A legtöbb jogrendszerben nincs kifejezetten erre vonatkozó intézkedés, jogszabály, ezért az eutanáziát vagy öngyilkosságnak, vagy gyilkosságnak tekintik - ha mások követik el.

Az a vélemény, amely szerint az eutanázia erkölcsi szempontból megengedhető, egészen Szókratészig, Platónig és a sztoikus filozófusokig vezethető vissza. A hagyományos keresztény vallás elutasítja, főleg azért, mert ellentmond az ötödik parancsolatban foglalt, ölésre vonatkozó tiltásnak. Az eutanázia legalizálására vonatkozó szervezett mozgalom Angliában 1935-ben indult, amikor megalapított egy szervezetet, az eutanázia törvényesítéséért küzdők önkéntesek társaságát. A társaság törvénytervezetét a ben elutasította. Az Egyesült Államokban hasonló szervezetet 1938-ban alapították.

A Németországban tudatosan törekedtek az eugenetikára, ennek folyományaként kezdődött meg -ben a T-4 Eutanázia Program. A program célja volt, hogy szisztematikusan megöljék, sterilizálják azokat a testileg, szellemileg fogyatékos, pszichésen beteg embereket, akik "nem járulnak hozzá a német faj genetikai állományának javításához". Tulajdonképpen a T-4 Eutanázia Program egyfajta eugenetikai program volt, nélkülözve az eutanáziának azokat az ismérveit, melyek megkülönböztetik az egyszerű emberöléstől (saját elhatározás, gyógyíthatatlan beteg, szenvedések megelőzése, csökkentése). A program során közel 200.000 embert gyilkoltak meg, ám maga a program mégis meghiúsult, köszönhetően a betegek hozzátartozóinak és az egyház egyre erősödő nyomásának.

Az eutanáziának két fajtája van, attól függően, hogy cselekvéssel, vagy mulasztással valósul-e meg.

Az aktív eutanázia egy tevőleges cselekmény, mely megvalósulhat kémiai, fizikai, biológiai eszközökkel. Leggyakoribb formái a gyógyszerekkel, orvosi eszközökkel a gyógyíthatatlan betegek szenvedéseinek lerövidítése.

A passzív eutanáziának további két formája van, az egyik, mikor nem is a beteg, hanem az orvos dönt a halálról. Ez esetben arra a kérdésre kell választ kapni, hogy meddig, milyen eszközökkel köteles azt a beteget életben tartani, akinek élete visszafordíthatatlanul a végéhez közeleg. Itt az orvosi kötelesség és az emberhez méltó szép halál kerül szembe egymással, mely azonban feloldható. Az orvosi kötelesség nem értelmezhető egyoldalúan, a beteg jogainak tisztelete nélkül, így az élet működésének erőszakos fenntartása már nem az élet meghosszabbítását, hanem a haldoklás elnyújtását jelenti.

A passzív eutanázia másik esete lényegében az, amit az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. Törvény, az ellátás visszautasításának jogának nevez, mely jognak két esetköre van. Az egyiket a törvény 20.§ (2) tartalmazza:
a beteg minden olyan ellátást, melynek elmaradása esetén egészségi állapotában várhatóan súlyos vagy maradandó károsodás következne be, visszautasíthat - Magyarországon közokiratban vagy teljes bizonyító erejű magánokiratban.
Az ellátás visszautasításának másik esete az életfenntartó vagy életmentő beavatkozás visszautasítása. Az egészségügyről szóló törvény szerint (20.§ (3)):

A betegség természetes lefolyását lehetővé téve az életfenntartó vagy életmentő beavatkozás visszautasítására csak abban az esetben van lehetőség, ha a beteg olyan súlyos betegségben szenved, amely az orvostudomány mindenkori állása szerint rövid időn belül - megfelelő egészségügyi ellátás mellett is - halálhoz vezet és gyógyíthatatlan.

A Hospice Szolgálat (idős, haldokló betegeket gondozó alapítvány) vezetőinek állásfoglalása szerint az egyre jobb palliatív terápiák mellett nincs létjogosultsága az eutanáziának. A palliatív terápia az a súlyos állapotban lévő haldokló betegnek a sokoldalú testi, lelki, szociális ellátása. A palliatív terápiának a lényege az, hogy a beteg életét megpróbálja úgy javítani, hogy élete végéig egy viszonylag elfogadható életminőségben éljen és ne kívánja feltétlenül a halált.

Az Orvosi Kamara álláspontja szerint, aki orvos, az-az életre esküdött fel, azaz az életért küzd. Mivel tehát az orvosok az életre esküdtek, így azt szeretnék, hogy az eutanázia esetleges engedélyezése esetén se az orvosokat kötelezzék a kegyes halál végrehajtására. Az hogy az élet kioltása legyen a célja az orvosnak, ez nem függ össze a hivatásával és a szakmával.

Az orvosoknak támpontjai vannak az eutanázia kérdéskörrel való foglalkozáskor. Ilyen a Hippokráteszi eskü, melyet diplomázáskor tesznek le, ez az élet tiszteletén, megőrzésén alapszik. Mind az eskü mind a minden orvosra vonatkozó Orvosi Etikai Kódex egyértelműen tiltja az aktív és a passzív eutanáziát.

Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) 1980-ban kimondta, hogy "a modern palliatív kezelés megjelenésével szükségtelenné vált az önkéntes eutanázia törvényesítése."

A Katolikus Egyház továbbra sem fogadja el az eutanáziát, de ellenzi azt is, hogy egy gyógyíthatatlan, halálán lévő ember számára mindenáron, értelmetlenül fenntartsák a kezelést.

Hollandiában a korábbi teljes tilalmat a bírói gyakorlat kezdte feloldani. -tól kezdődően több olyan ítélet született, melyek a gyógyíthatatlan betegét halálba segítő orvosokat azzal az indokkal mentettek fel az emberölés vádja alól, hogy szükséghelyzetben cselekedtek. A Holland Legfelsőbb Bíróság egy -ben hozott ítéletében nyilvánította ki elvi éllel, hogy bár más megölése a büntető törvények alkalmazásában változatlanul bűncselekménynek tekintendő, a beteget halálba segítő orvos bizonyos feltételek esetén hivatkozhat arra, hogy az emberölést szükséghelyzetben követte el. A bírói gyakorlat ennek feltételeit is kimunkálta. E feltételek a következők: az orvos a beteg szabadon kinyilvánított akarata alapján jár el miután tőle és a betegtől független orvossal konzultációt folytatott, a betegnek ez a kívánsága átgondolt, megfontolt és tartósan hangoztatott, a beteg tűrhetetlen fájdalmaktól szenved, és nincs kilátás állapota javulására, a szenvedés enyhítését eredményező módszer pedig nem áll rendelkezésre.

E legfőbb bírói döntés hatott a törvényhozásra is. 1994-ben módosították a büntető törvényt és a halálesetek kivizsgálásáról szóló jogszabályt. Ezek úgy rendelkeztek, hogy gyógyíthatatlan betegét halálba segítő orvosnak minden ilyen halálesetet jelenteni kell egy e célra felállított bizottságnak, mely állást foglal az orvos eljárásának jogszerűségéről, és jelentését megküldi az ügyésznek, aki dönt arról, hogy büntetőeljárást indít-e az orvos ellen.

Belgiumban 2002. május 28-án hoztak törvényt annak lehetővé tételéről, hogy az orvos a gyógyíthatatlan beteg kívánságára véget vethessen életének. A törvény szóhasználatában ez eutanázia, melyet így határoz meg: eutanázián az orvos által eszközölt azon cselekmény értendő, mellyel szándékosan véget vet betege életének.

A törvény szerint az eutanáziát elvégző orvos nem követ el bűncselekményt, ha megbizonyosodik arról, hogy a beteg nagykorú, cselekvőképes, az eutanáziára vonatkozó elhatározására önkéntesen, megfontoltan és külső befolyástól mentesen jutott, orvosi szempontból kilátástalan a helyzete és olyan állandó, elviselhetetlen testi, vagy lelki szenvedés állapotában van, melyet gyógyíthatatlan betegsége, vagy balesete okoz.

A betegnek írásban kell előterjesztenie az eutanázia iránti kérelmét, amelyet neki magának kell megírnia és aláírnia. Ha nincsen erre képes állapotban, a kérelmet az általa választott olyan nagykorú személynek kell elkészítenie, akinek nem származhat anyagi előnye a beteg halálából. E személynek a kérelmet az orvos jelenlétében kell megírnia, ebben az ok megjelölésével rögzítenie kell, hogy a beteg maga nem képes kérelmet készíteni.
Hogy élik meg ezt a kérdést Ausztráliában és az Egyesült Államokban?
Az aktív eutanáziát először 1995-ben regionális jelleggel Ausztrália északi területén engedélyezték. Két évvel később az ausztrál szenátus visszavonta a törvényi rendelkezést. 1998-ban az egyesült államokbeli Oregon államban tették lehetővé, hogy bizonyos feltételek mellett az orvosok halálba küldhessék betegeiket. Más államokban ezt tiltják az USA-ban, így Michigan-ben 25 év börtönre ítéltek egy férfit, aki halálos méreginjekcióval altatta el örökre betegét.
Hazai helyzet:
A hazai törvények az eutanázia minden fajtáját mereven elutasítják. A kérdésben már több Alkotmánybírósági határozat is született az elmúlt évek során, a jogi kérdés fő alapja pedig az emberi élethez való jog és az emberi méltósághoz való jog egymással való ütközése, mert ebben a kérdésben ezek bizony nem férnek össze.

Ne kezdjünk azonban jogi fejtegetésekbe, hiszen azok nem vinnének előre minket. Az eutanázia kérdése a rendszerváltás után először 1993-ban rázta meg (és osztotta meg) a hazai közvéleményt. A hivatalos (jogi) állásfoglalást az eutanázia kapcsán Binder Györgyi - egy gyógyíthatatlan betegségben szenvedő lány édesanyjának - bűnügye óta sürgetik jogi berkekben. Az édesanya akkor azt állította: kislánya kérésére dobta a hajszárítót a fürdővízbe, ám mivel az áramütés nem következett be, úgy döntött, hogy tizenegy éves lányát, Andreát a fürdővízbe fojtja. A tragédia az után következett be, hogy az orvosok teljesen lemondtak a kislányról, és az anya feladta állását, hogy otthon folytassa az ápolást. A kegyes halál meghatározás - mint jogi kategória - e per alatt hangzott el elsőként, ám Binder Györgyi ettől nem remélhetett enyhébb büntetést. A bíróság végül kétéves szabadságvesztésre ítélte az anyát (Göncz Árpád akkori köztársasági elnök kegyelme nyomán később Binder Györgyi kétéves szabadságvesztését négy évre felfüggesztették).

Az eutanázia kérdése Magyarországon 2001 februárjában, az úgynevezett Fekete Angyal-ügye kapcsán került újból az érdeklődés középpontjába. A 24 éves ápolónő (Faludi Tímea), 2000. május, és 2001. februárja között nyolc idős embert segített át a halálba. Bár a bíróság véleménye szerint a fővárosi Nyírő Gyula kórház volt nővére nem eutanáziát hajtott végre a beteg, haldokló embereken. A nővért többszöri emberölésért, illetve emberölési kísérletért 2002 decemberében kilenc év fegyházbüntetésre ítélte első fokon a Fővárosi Bíróság.

Ezek után kérdésem:

Jó halál csak a természetes halál lehet?!

# data[].attributes.attachment_link.title
Az eutanázia, másképpen a „jó, szép halál" - ÉDEN MŰVÉSZETI HÁLÓZAT - ÉDENTŐL ÉSZAKRA CSOPORT - 2009

# data[].attributes.attachment_link.description
Jeles Erzsébet 2008.05.20. 01:16 Az eutanázia jelentése görög: ευθανασία -'ευ "jó, szép", θανατος "halál" Az eutanázia mai jelentése: a gyógyíthatatlan beteg a belegyezésével történő meggyorsítása vagy előidézése szenvedéseinek megrövidítése céljából. Az eutanázia hívei abból indulnak ki, nevezetesen: kisebb értéket tulajdonítanak az életnek, amikor annak hasznossága csökken, vagy egyenesen a végéhez közeledik.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A Fővárosi Főügyészség több emberen elkövetett emberöléssel vádolja a 24 éves Faludi Tímeát, amiért 10-től 15 évig terjedő illetve életfogytig tartó szabadságvesztés szabható ki. A hétfői bírósági tárgyaláson Faludi Tímea elmondta, hogy a tavaly végzett hazugságvizsgálat szerint ő 30-35 embert segített a halálba. Azt azonban nem tudja, hogy valóban az ő ápolói tevékenysége miatt haltak-e meg a betegek. A tárgyaláson végig arra hivatkozott, hogy csak segíteni akart az idős, beteg embereken, fájdalmukat akarta enyhíteni. Hangsúlyozta azonban, hogy csak amiatt érezi magát bűnösnek, mert nem szakszerűen, és az orvos utasításai szerint kezelte a betegeket.

Kérdéses az áldozatok száma

A Sándor Zsuzsa elnök vezette tárgyaláson a vádlott tételes vallomást tett arról a nyolc esetről, melyekben felmerült, hogy esetleg az ő ápolói tevékenysége miatt haltak meg a kórház betegei. Tény, hogy több esetben az injekciók beadása után 3-4 órával állt be a halál.

Az ügy nyomozati fázisában maga Faludi Tímea választotta ki annak a nyolc személynek a lázlapját, akiknek visszaemlékezése szerint morfium, kálium, és Seduxen injekciót adott be.

Szenvedésmentes halált akart

A Fekete Angyal a tárgyalás folyamán végig hangoztatta, nem gondolta egyszer sem, hogy a beadott anyagok okozták a beteg emberek halálát. Csupán a hetedik eset részletes tárgyalása közben - miután a bírónő többször szembesítette a vallomás ellentmondásaival - mondta azt, hogy "egy szenvedésmentes halált akartam neki".

Ezután a vádlott sok kérdésre bizonytalan választ adott, majd közölte, "lehetséges, hogy légbőlkapott a teljes nyomozati vallomásom". Azt is elmondta, hogy neki mindig is nagy volt az "empátiás képessége".

Az ügyben a Nyírő Gyula Kórház főigazgatója tett feljelentést 2001. február 12-én, mert a nővér éjszakai szolgálatai alatt a szokásosnál több beteg halt meg. Azokban az esetekben azonban, ahol már elhamvasztották a holttestet, utólag rendkívül nehéz tisztázni a történteket.

Végzetes injekciók

A vádirat szerint Faludi Tímea morfium, kálium illetve Seduxen injekciót adott áldozatainak, akik súlyos, többnyire gyógyíthatatlan, idős emberek voltak és erős, olykor kibírhatatlan fájdalmak gyötörték őket. A vádirat szerint két áldozat orvosi értelemben már haldokló volt, amikor a végzetes injekciót megkapta. Az injekció hatására légzésbénulás következtében állt be a halál. A vádirat szerint 2000 májusában egy, decemberben kettő, tavaly januárban három, február elején pedig ismét kettő áldozata volt a fekete angyalnak. A vádirat tartalmazza: Faludi Tímea abból a célból adta be az injekciókat, hogy a betegek halálát okozza és tudta, hogy erre nem jogosult.

Szemtanúk is vannak

A kórházban már 1998 óta az a szóbeszéd járta, hogy a nővér intravénásan különböző gyógyszereket ad be a betegeknek. Az intézményben egy értekezleten megtiltották a nővéreknek az intravénás injekció-beadást, de Faludi Tímea továbbra is alkalmazza a módszert, sőt öt esetben szemtanúja is volt az eseményeknek. Ezeket megerősítette egy nővér is, a főigazgató ezután tett bejelentést a rendőrségen. A nyomozás megindítása után Faludi Tímeát 2001 február 19-én előzetes letartóztatásba helyezték. Ekkor végezték el rajta a hazugságvizsgálatot, mely eredménye szerint 30-nál is több emebert küldhetett a halálba.

A név

A Fekete Angyal nevet ápoló társai aggatták rá, még 1999 végén, mert többen azt tartották, hogy az ő szolgálatai alatt feltűnően sokan halnak meg az osztályon. A vádlott a bíróságon elmondta, hogy ennek megítélése szubjektív, és ő nem érezte ezt. Mint mondta, mikor visszahallotta a csúfnevet, felháborodott, de arra nem emlékszik, hogyan reagált.

Magyarországon mindig tilos volt az eutanázia, erről a Magyar Orvosi Kamara (MOK) etikai kódexe is rendelkezik. A szervezet etikai kollégiumának elnöke korábban azt közölte: a MOK etikai kódexe csak az orvosokra vonatkozik, erkölcsi tartalma azonban valamennyi egészségügyi dolgozóra érvényes.

# data[].attributes.attachment_link.title
Harmincnál több áldozata is lehetett a Fekete Angyalnak

# data[].attributes.attachment_link.description
A Fővárosi Főügyészség több emberen elkövetett emberöléssel vádolja a 24 éves Faludi Tímeát, amiért 10-től 15 évig terjedő illetve életfogytig tartó szabadságvesztés szabható ki. A hétfői bírósági tárgyaláson Faludi Tímea elmondta, hogy a tavaly végzett hazugságvizsgálat szerint ő 30-35 embert segített a halálba.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A Fővárosi Ítélőtábla jogerős ítéletében 11 év börtönbüntetésre ítélte a Fekete Angyalt több emberen elkövetett emberölés kísérletéért. A betegei megölésével vádolt ápolónő az ítélethirdetés előtti, kedd délelőtti tárgyaláson minden eddigi vallomását visszavonta. Azt állította, hogy csak kitalálta, hogy orvosi utasítás nélkül injekciókat adott volna be súlyos betegeknek, tagadta, hogy bárkit is megölt volna.

A bíróság másodfokon súlyosbította a Fekete Angyalra kiszabott büntetést. Míg első fokon kilenc évet kapott Faludi Tímea, másodfokú, jogerős ítéletében már tizenegy évre ítélte a Fővárosi Ítélőtábla a volt nővért több emberen elkövetett emberölés kísérletéért és négy rendbeli foglalkozás körében elkövetett veszélyeztetésért.

A bíróság annak ellenére súlyosbította az ítéletet, hogy a Fekete Angyalként elhíresült ápolónő a jogerős ítélet kihirdetése előtt a keddi bírósági tárgyaláson visszavonta minden vallomását. Faludi Tímea azt állította, mindent csak kitalált, amit a korábbi tárgyalásokon előadott. Közölte, hogy nem adott be senkinek orvosi utasítás nélkül injekciókat, nem ölt meg senkit.

A bíróság azonban figyelmen kívül hagyta a vallomás visszavonását. A bíró szerint az elsőfokú ítélet részletes, mindenre kiterjedő bizonyítás után született, így nem csak a vádlotti vallomásra épült. Faludi néhány korábbi vallomásának valóságtartalmát nem lehet megkérdőjelezni, mert több olyan tényre is felhívta a nyomozók figyelmét, amit nem találhatott ki - mondta a bíró.

Szőgyényi József, a Fekete Angyal védője az ítélethirdetés előtt védence felmentését, illetve új eljárás lefolytatását kérte, és Faludi állítását próbálta meg alátámasztani. Szőgyényi szerint a többrendbeli emberölés kísérletével vádolt ápolónő kitalálta a korábbi vallomásaiban előadott történeteket, valójában azonban nem ölt meg senkit.

Az ügyvéd kiemelte az egyik vádpontot. E szerint egy betegről Faludi Tímea korábban azt mondta, hajnali négykor adott be neki injekciót, amitől nem sokkal később meghalt. Ebben az esetben kiderült, hogy már előző nap este tizenegykor meghalt a beteg, így nyilvánvaló, hogy védence nem mondott igazat. A többi esetben is hasonló ellentmondásokat lehet felfedezni - érvelt Szőgyényi.

Közölte azt is, hogy a vádat Faludi vallomásaira alapozták, pedig az ápolónő állandóan változtatott állításain, így nem lehet eldönteni, hogy mikor mondott igazat, és hogy az ügyészség, illetve az elsőfokú bíróság melyik vallomást vette figyelembe. Szőgyényi szerint mivel még ő sem tudja, védence mikor mond igazat, nem lehet vallomásai alapján ítélkezni.

Az ügyészség azonban az utolsó pillanatban visszavont vallomásokat a védőügyvéd taktikai fogásaként értékelte. Az ügyész szerint ugyanis a vádlott csak akkor kezdte el változatni vallomásait, amikor védője ezt tanácsolta neki. Közölte, hogy csak azokban az esetekben emeltek vádat Faludi Tímea ellen, ahol minden kétséget kizáróan bizonyítható, hogy megölte pácienseit, vagy erre kísérletet tett. Ezekben az esetekben orvos szakértői vélemény is alátámasztotta a vallomásban elmondottakat az ügyész szerint. Perbeszédében az elsőfokú ítélet súlyosbítását kérte a vád képviselője.

# data[].attributes.attachment_link.description
A Fővárosi Ítélőtábla jogerős ítéletében 11 év börtönbüntetésre ítélte a Fekete Angyalt több emberen elkövetett emberölés kísérletéért. A betegei megölésével vádolt ápolónő az ítélethirdetés előtti, kedd délelőtti tárgyaláson minden eddigi vallomását visszavonta. Azt állította, hogy csak kitalálta, hogy orvosi utasítás nélkül...