# data[].attributes.body
Del 1:
Hvorfor er det vigtigt at funktionsnedsatte mennesker er fysisk aktive?
Der er ikke forskel på om du har en funktions nedsættelse, det lige så vigtigt som andre at være fysisk aktive. Men fordi at det er svære at finde steder og aktiviteter hvor der er plads til mennesker med funktions nedsættelse, er det vigtigt at der er fokus på det, så det bliver nemmere at komme rundt til fysiske aktiviteter. Også at finde motivetationen og taget udgangspunkt i hvad de kan og synes er sjovt.

Træning er godt for de indre organer som lunger, hjerte og kredsløbet, men også for at have smidige og stærke muskler og led. Træning gør at vi er glade, fulde af energi og at der er mindre risiko for livsstils sygdomme. Det er godt at være fysiske aktive, så man kan udvikle sin kropbevisthed, da det også hænger sammen med hvordan man har det fysisk, psykisk og socialt.

Hvad er kropsbevidsthed og hvordan oplever du på egen krop dette?
Sansesystemet og de tre dele fysisk, psykisk og socialt giver dig en god kropsbevidsthed.
Ved at du som faglig person arbejder med at udvikle den enkelte person på eget niveau og nærmeste udviklingszone, støtter du personen i at udvikle sin kropsbevidsthed. Kropsbevidsthed er hvordan man er bevidsthed om egen krop, dens tilstand, behov og muligheder.

Jeg oplever meget stor kropsbevidsthed i min fritidsaktivitet som rytmisk-gymnast, hvor vi arbejde med at bevæge forskellige dele på kroppen kontrolleret og på en elegant måde. Vi bruger også meget tid på at øve os i at udtrykke følelser og budskaber med kroppen. Jeg finder ud af hvordan du kan vride og strække kroppen, og hvordan du kan mærke din krop siger fra, når du f.eks. er for langt nede i en split.

Del 2:
I skal arbejde med enten én fysisk funktionsnedsættelse eller en sansemæssig funktionsnedsættelse. Vælg en aktivitet, hvor I på egen krop kan prøve funktionsnedsættelsen af.

Gå i hallen og prøv aktiviteten, tag billeder og evt. korte videoklip undervejs.

Del 3:
Beskriv den gennemførte aktivitet ved hjælp af aktivitetshjulet.
Materialer:
4 rullestole
2 kegler
Deltagere:
2-10 deltagere (To hold)
Fysiske rammer:
Et sted med plads, en længere gang eller større gulvareal som eks. vis en hal.
Regler:
Deltagerne bliver delt op i to grupper og skal dyste mod hinanden, om hvem der kommer frem og tilbage først. Personerne skal ligge på maven over to stole, så det kun er armene der kan nå jorden. Med armene skal de skubbe eller trække sig fremad ned til enden af gangen/hallen. I den anden ende skal de rundt om en kegle, for at køre tilbage til holdet, hvor de skifter til den næste person.
Formål:
For at få inkluderet personen som f.eks. er lam i benene, at styrke personens selvværd og selvtillid.
Men også for at få en forståelse for hvor vigtigt og hvor meget vi bruger vores ben til hverdag, og hvor stor en betydning de har.

Hvilke udfordringer gav den dig i forhold til bevægelse?
Jeg kunne tydeligt mærke, at jeg ikke er vant til at bruge mine arme på den måde som jeg gjorde i aktiviteten. Det kom hurtigt til at gøre ondt i fingre og hænder.

Hvordan vil mennesker med funktionsnedsættelse kunne opleve bevægelsesglæde ved denne aktivitet?
Når du går ind og har fokus på personen med funktions nedsættelse, styrker du personens selvværd ved at se personen, der vil også være opmærksomhed på personen og anerkendelse fra omgivelserne. Når du er fysisk aktiv bliver du også gladere, hvilket påvirker vores selvopfattelse i positiv retning. Er man fysisk aktiv gør det også at man for det meste har det bedre psykisk og socialt.

Er der justerings muligheder og hvilke kunne det være?
Ja der er masser af muligheder for at kunne justerer en aktivitet, til en aktivitet hvor alle kan være med selv med funktionsnedsættelse. Men der er ikke en bestemt måde at gøre det på, det afhænger af personen og den konkrete situation. Ved at bruge TIB kan du justere og tilrettelægge en aktivitet som passer til den enkeltes evner og kompetencer.
TIB:

•     Regler

•     Rammer Redskaber

•     Undervisningsstil/instruktioner
Ved at justere på de tre punkter kan du tilpasse aktiviteten til personen med funktionsnedsættelse.
Du kan f.eks. lave en almindelig aktivitet som basket, hvor alle deltagere skal spille med en arm.
Eller et andet eksempel fra bogen: kørestolsrugby, hvor alle deltagere er kørestolsbrugere.

Del 4:
Yderligere spørgsmål til eksperterne:

Forklar begrebet empowerment og hvorfor dette er relevant i forbindelse med idræt for funktionsnedsatte?
Empowerment, også kaldet myndighed- altså at kunne tage magten over sit eget liv, forbedre handlekraften og livssituationen, at kunne handle og tro på egen handlekraftkompetencer.
Vis man laver en aktivitet hvor personen med funktionensnedsættelse er i fokus og får en succes oplevelse, udvikler det personens empowerment og overskud, troen på sig selv.

1.    Fysisk udfoldelse fører til forbedret funktion

2.    Oplevelse af mestring medfører øget oplevet handlekompetence

3.    Større tillid til kroppen forbedrer selvopfattelsen og selvagtelsen

4.    Mentale problemer som store følelsesmæssige udsving mindskes

5.    Højere aktivitetsniveau fører til øget social accept. (Hutzler 1990)

Det er vigtigt, da det tit kan være en nederlag at have en funktionsnedsættelse, det kan derfor være svært for  nogle at finde overskud og empowerment til at kunne fungere i hverdagen.