# data[].attributes.body
Engelsk kortfilm

# data[].attributes.attachment_link.title
Nora: a short film responding to Henrik Ibsen's A Doll's House

# data[].attributes.attachment_link.description
Dramaserie på P3.no! Følg Eva, 99'er på Hartvig Nissen vgs.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mindreverdighetskomplekser | Skam - P3.no

# data[].attributes.attachment_link.description
Dramaserie på P3.no! Følg Eva, 99'er på Hartvig Nissen vgs.

# data[].attributes.attachment_link.title
Melanie Martinez - Dollhouse (Official Music Video)

# data[].attributes.attachment_link.description
SKAM sesong 2 følger Noora gjennom våren i førsteklasse på Nissen vgs i Oslo. Du kan følge serien hver dag på skam.p3.no, og på alle karakterenes Instagramprofiler.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ikke siden Ibsens "Et dukkehjem"har et norsk drama fått et slikt globalt nedslagsfelt som NRKs "Skam".

- Norske medier har forklart populariteten med at den tar opp tidstypisk ungdomsproblematikk som hevnporno, seksuell orientering og rusbruk og så videre, sier førsteamanuensis Dag Skarstein ved Høgskolen i Oslo og Akershus. - Men dette kan selvsagt ikke være forklaringen. Dette har blitt tematisert mange ganger i filmer og serier uten at disse har hatt en liknende appell.

Skarstein mener derimot det er oppbyggingen av dramaet som skaper engasjement blant seerne. Han har undersøkt dramaturgien i den første sesongen av ungdomsserien "Skam", som handler om Eva. Han fant flere likheter med Ibsens "Et dukkehjem".

- Både på det dramaturgiske og tematiske nivået er de to dramaene slående like. Vi har på en måte fått en ny Nora i "Skam"-seriens Eva, sier Skarstein.

Sterke følelser og tydelig plott

Skarstein mener kjærlighetshistorien mellom Eva og Jonas har den samme dramatiske oppbyggingen som fortellingen om Nora i "Et dukkehjem".

- Strukturen er i dag kjent fra amerikanske Hollywood-filmer som unge mennesker ser mye av og er en dramaturgi som Hollywood har tatt over fra Ibsen, sier Skarstein.

Denne typen drama kalles gjerne melodrama og har tydelige plott og appellerer til leseren eller seerens følelser. Denne sjangeren har ganske lav status i kulturen, men det har ikke alltid vært sånn.

- I dag regnes ikke melodramaet til det høykulturelle feltet, men det vi sjelden tenker på er at det ikke alltid har vært nedvurdert som populærkultur. Ibsen gjorde bruk av melodramaet i sine realistiske stykker, kanskje fordi realismen ikke strakk til for prosjektet hans om å fremstille humanistiske verdier.

Et samfunn i endring

Skarstein mener at Ibsen brukte melodramaet for å tydeliggjøre konflikten mellom idealene og realiteten i menneskers liv. 1800-tallets Europa var preget av store endringer, hvor de grunnleggende verdiene ble utfordret av darwinisme, sekularisering og forholdet mellom vitenskap og religion.

Ved å bruke tydelige, følelsesladede plott, kunne Ibsen presentere et verdiunivers i stykkene sine. På samme måte tillater "Skams" dramaturgi at serien kan handle om verdikonflikter.

Dagens samfunn er, som på 1800-tallet, preget av sterke endringer. I dag kaller vi det globalisering.

- Skams verdiunivers handler om inkludering og ekskludering. Motsetningen mellom disse verdiene er aktuell over hele verden i dag, mener Skarstein.

Kravene om individuelle rettigheter og selvstendighet står nemlig i motsetning til gamle verdier som fellesskap og tradisjon.

- Det globalt gjenkjennelige i "Skam" har altså å gjøre med den dramatiske strukturen og det verdiladede plottet. Det er slik den internasjonale appellen må forklares.

Inn i norskundervisningen

I melodramaet er plottet tydelig og gripende. Det handler om ekstraordinære mennesker i vanlige situasjoner - eller vanlige mennesker i ekstraordinære situasjoner. Dette gjør at leseren eller seeren blir emosjonelt engasjert.

- Undersøkelser viser at utrente lesere velger melodramaer når de skal lese bøker, sier Skarstein. - Det være seg Twilight-bøkene eller biografien om Zlatan. Her er det tydelige og gripende konflikter, med velkjent oppbygging rundt vendepunktene i historien.

Skarstein har sett på hva denne tolkningen av "Skam"-suksessen har å si for dramaundervisning i norskfaget.

Han mener at skoleelever ofte har god forståelse for slike fortellinger og at denne bør utnyttes i undervisningen. Melodramaet kan altså være et godt utgangspunkt for norskfagets dramaundervisning, særlig for utrente og umotiverte lesere. Han mener derfor at norsklærere gjerne kan bruke "Skam" i undervisningen.

Historiene ender i indre konflikt

- Hollywood-filmene som unge mennesker ser mye av, handler om relasjonskonflikter. Det som er spesielt for "Skam", og som gjør den lik "Et dukkehjem", er at relasjonskonfliktene etter hvert går over til å bli indre konflikter i hovedkarakteren. -"Skam" er rett og slett bedre enn den gjense Hollywood-filmen.

Men det er ikke bare likheter mellom historiene om Eva i "Skam" og Nora i "Et dukkehjem".

- Fortellingene om Nora og Eva er ulike på noen nivåer. Eva møter krav om individualitet og autonomi fra omgivelsene, hos Nora kommer behovet for individualitet innenfra og er slett ikke noe som omgivelsene forventer av henne.

I tillegg får vi vite mer i historien om Eva. Vi får se hvordan hun prøver å etablere et selvstendig selv innenfor et fellesskap. Det handler altså om verdien inkludering, mener Skarstein. Noe lignende finnes ikke i "Et dukkehjem".

Unge "Skam"-seere har ønsket å beholde serien som et eget ungdomsrom, men forskeren tenker at nå når sesong fire har startet, er kanskje behovet for å verne om den første sesongen mindre.

- I så fall kan lærerne utnytte den i undervisningen og samtidig spille på elevenes egen banehalvdel, sier Skarstein.
Referanse
Dag Skarstein: Skam - eit ibsensk melodrama med didaktiske mogelegheter, Norsklæreren 2017, Landslaget for norskundervisning sitt jubileumsskrift, nr.1.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ikke siden Ibsens "Et dukkehjem"har et norsk drama fått et slikt globalt nedslagsfelt som NRKs "Skam". - Norske medier har forklart populariteten med at den tar opp tidstypisk ungdomsproblematikk som hevnporno, seksuell orientering og rusbruk og så videre, sier førsteamanuensis Dag Skarstein ved Høgskolen i Oslo og Akershus.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dere skal nå lese den siste delen av Et dukkehjem, s. 85-93. Dere kan ev. også se det framført som tv-drama. Dere kan finne det på Youtube, f.eks. ved å søke på "5 x Et dukkehjem". Videoen har klipp fra tv-dramaet på alle de nordiske språkene. Når dere har lest utdraget skal dere svare på spørsmålene nedenfor i mindre grupper og deretter drøfte det i klassen. Dere skal finne sitater i teksten som underbygger svaret deres.

Hvordan har Nora oppfattet samtalene deres i ekteskapet inntil nå?

Hvorfor mener Nora at Helmer ikke har elsket henne?

Hva mener Nora med at hun "kom i huset" hos Helmer?

Hva mener Nora med at hun har levd "som et fattig menneske", og at Helmer og faren hennes har begått en "stor synd" mot henne?

Hva mener Nora med at hun har vært "et dukkebarn" og "en dukkehustru", og at barna har vært dukkene hennes?

Hva mener Nora med "jeg er først og fremst et menneske" i forhold til å være mor og hustru? Hva tenker dere om det?

Hva kan folk i stykkets samtid ha tenkt om at en kvinne som Nora ville forlate barna sine for å finne seg selv? Hva tenker dere?

Hvordan oppfatter Helmer Noras rolle som kvinne i ekteskapet?

Hvordan oppfatter Nora rollen sin?

Hvorfor forlater Nora Helmer?

Finn et kort avsnitt i Et dukkehjem som dere syns er særlig interessant. Oversett det til moderne norsk (ev. deres egen dialekt) og framfør det som leseteater for resten av klassen. Begrunn hvorfor dere har valgt nettopp dette avsnittet.
Oppgaver til 1. klipp
Vilde har ligget med William som hun er forrelska i, og fikk etter dette en genser av han med skriften "The Penetrators" med navnene til alle i gruppa på og med Williams navn særlig framhevet. Noora gjør Vilde oppmerksom på at hun kommer til å bli oppfattet som Williams trofe hvis hun går med den. I klippet konfronterer Vilde derfor William og gir han genseren tilbake.

Hva forteller det om Williams oppfattelse av kvinner at han gir jentene han har seg med en slik genser?

Hva forteller det om Williams kvinnesyn at han sier til Vilde at hun ikke er pen nok til å være trofeet hans?

Hvorfor vil ikke Vilde lenger være Williams trofe?

Hva forteller det om oppfattelsen hennes av seg selv?

Beskriv forskjellen mellom Vilde og Nooras oppfattelse av seg selv, væremåte og kvinnesyn

Hva forteller det Noora sier til William om henne som person?

Hva tror dere William tenker om Noora etter dette?

Sammenlikning

Hva er forskjellen og likheten mellom ordene "dukke" og "trofe"? Lag ev. et venn-diagram for å vise forskjeller og likheter.

Hva er forskjellene og likhetene mellom Williams og Helmers oppfattelse av kvinner?

Oppgaver til 2. klipp
Eva og Noora sitter sammen i skolegården da William kommer og setter seg ved siden av Noora. Noora kaller han for "Wilhelm", som er en referanse til navnet "Helmer" i Et dukkehjem.

Hva forteller det om Noora at hun kaller William for Wilhelm?

Hva mener Noora med at hun kalte han Wilhelm for å bruke en "herskerteknikk" på William?

Sammenlikning

Hva har Helmer og William til felles?
Oppgaver til 3. klipp

Endelig har Noora og William blitt kjærester og de har det godt sammen, men William risikerer å komme i fengsel for å ha slått en fyr ned med en flaske. Noora prøver å overtale han til å lyve i retten.

Hvorfor gjør hun det?

Hva forteller det om Noora?

Hvorfor vil William lese boka Et dukkehjem sammen med Noora?

Hva forteller det om William?

Hva forteller det om William og Noora at de åpenbart begge kjenner historien i Et dukkehjem?

I første klipp hadde Noora en knallrød leppestift på. I dette klippet har hun en lyserød.

Hva kan leppestiftens farge symbolisere, og hvorfor har den endret farge?

Sammenlikning

Nora i Et dukkehjem forfalsket underskriften til mannen sin på et lån i banken så de fikk penger da han var syk. Hun gjorde det av kjærlighet til han.

Hvordan likner disse to situasjonene på hverandre?

Hvordan skiller de seg fra hverandre?

Kan det i visse situasjoner rettferdiggjøres å lyve for å hjelpe den man elsker?

Hva forteller det om William og utviklinga hans som person at han klart avviser det?

Hvorfor har manuskriptforfatteren Julie Andem valgt at Noora heter det samme som Nora i Et dukkehjem?

Hvorfor kan kun ha valgt Noora, altså med to o-er?

# data[].attributes.attachment_link.description
Dere skal nå lese den siste delen av Et dukkehjem, s. 85-93. Dere kan ev. også se det framført som tv-drama. Dere kan finne det på Youtube, f.eks. ved å søke på "5 x Et dukkehjem". Videoen har klipp fra tv-dramaet på alle de nordiske språkene.

# data[].attributes.body
Om borgerskapet på sent 1800-tall, kvinne- og mannsrolle.

# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by AlltidÖppetArkiv on 2018-01-03.

# data[].attributes.headline
Fra "Ibsen på en time" Katarina og Henrik Lange

# data[].attributes.subject
Fra "Ibsen på en time" Katarina og Henrik Lange

# data[].attributes.body
Hva leste Ibsen?

# data[].attributes.body
Ibsens samfunnskritikk

# data[].attributes.body
Ibsen og Strindberg

# data[].attributes.body
"Et dukkehjem" på to minutter

# data[].attributes.body
Kritikk