# data[].attributes.body
1282:

Danehoffet (landet mægtigste adel) tvinger Erik Klipping til at underskrive Danmarks første håndfæstning, hvor kongens magt begrænses

1332-1340:

Danmark havde ingen konge. Alt kongegods var blevet pantsat til Holstenske grever. Borgerkrigen som var resultat af mordret på Erik Klipping, havde tappet landet.

1340:

Grev Gerhard blev dræbt af Niels Ebbesøn. Dette banede vej for Valdemars søn Christoffer

1347:

Valdemar foretog en pilgrimsrejse til det hellige lande- Jerusalem

1348-1351:

Den sorte død rammer Europa for første gang. Den sorte død kom Valdemar til hjælp, da cirka 50% af befolkningen omkom, hvilket førte til, at Valdemar som konge, fik meget jord.

1360:

Det lykkedes Valdemar at få Skånelandene tilbage, så riget var samlet igen. Valdemar stod nu rigtig stærkt.

1361:

Valdemar angriber Gotland, Østersøens perle. Han angreb med en meget moderne panserhær.

1375:

Valdemar døde og der ingen var til at arve tronen, da han ingen sønner havde. Han havde kun hans datter Margrethe tilbage. Hun begynder at reagere Danmark for hendes 8 årige søn Oluf

1380:

Håkon døde i 1380, og dermed blev Oluf også konge af Norge med sin mor som formynder.

1385:

I 1385 blev de skånske slotte leveret tilbage til Danmark

1387:

Olaf d. 2. døde og Margrete d. 1 blev regent i danmark fra 1387- 1412

1388:

Erik af Pommern blev hyldet som konge.

1389:

d. 24 februar. Margrethe 1.'s hær besejrer Albrecht af Mecklenburgs hær ved Slaget ved Åsle og Margrethe bliver derved Sveriges regent, da Albrecht tages til fange.
Osmannerne sejrer ved slaget på solsortesletten i kosovo

1396:

Margrethe fik valgt Erik til konge af Danmark og Sverige.

1397:

Kulminationen på Danmarks betydning som Nordens samlende faktor. Danmark var områdets mest betydningsfulde stat. Dannelsen af

1420erne:

Erik af Pommern indførte Øresundstolden, som var en afgift som Danmark opkrævede af hvert skib, som sejlede igennem Sundet. Det havde stor betydning for kongemagten, da den gik direkte i kongens kasse.

1439:

Rigsrådene tvang Erik af Pommeren til at afgå som konge, hvorefter han i en periode drev sørøveri fra en base på Gotland.

1460:

Forlig mellem Danmark, Sverige og Norge indgås

1468:

Danmarks første stænderforsamling blev afholdt - man siger at der var tale om tre-fire stænder

1479:

Københavns universitet grundlægges

1523:

Unionen mellem Danmark, Norge og Sverige varede indtil 1523, selvom Sverige i flere perioder hævede uafhængighed af Danmark

1814:

Efter Sveriges exit fra Kalmarunionen i 1523, og dermed også Kalmarunionens endeligt valgte Norge også at forlade en union med Danmark i 1814

1857:

Øresundstolden blev afskaffet i forbindelse med den økonomiske liberalisering, der fulgte i kølvandet på indførelsen af Junigrundloven

1864:

Krigen ved Dybbølmølle- en reaktion efter Orla Lehmann og hans tilhængere, mente at Slesvig skulle tilhøre Danmark og Holsten skulle tilhøre Tyskland.

# data[].attributes.body
Danehoffet: Danehoffet var landets mægtigste adel. Danehoffet tvang Erik Klipping til at underskrive Danmarks første håndfæstning, hvor adelen begrænsede kongens magt.

Rigsrådet: Rigsrådet blev indført i 1300-tallet. Det var nemlig kongens modtræk mod Danehoffet. Rigsrådet bestod af 40 mænd af landets rigeste adel. Kongen udnævnte rigsråderne, men de kunne i princippet godt begrænse kongens magt, hvis der skulle vælges en ny konge ved at han underskriver en håndfæstning

Håndfæstning:

En håndfæstning var et skriftlig løfte.

Stænderforsamling:

Et sted hvor forskellige repræsentanter kan diskutere politik.

Landets befolkning blev på dette tidspunkt opfattet som værende inddelt i forskellige stænder. Der er tale om en inddeling i disse fire nedenstående stænder:

Første stand:

Den første stand var den kirkelige adel. Dvs. først og fremmest biskopperne.

Anden stand:

Den anden stand var den verdslige adel. Pga. deres økonomi situation var det den første og anden stand, som havde størstedelen af magten i samfundet.

Tredje stand:

Den tredje stand var borgerne i byen. Borgerne var ikke så mange, men de havde økonomiske handelsprivilegier. Dertil var der også lokalt selvstyre i mange af købstæderne.

Fjerde stand:

Den fjerde stand var bønderne, som udgjorde den største del af Danmarks befolkning. De havde ikke nogen magt i samfundet. De var heller ikke repræsenteret ved stændermøderne. Alligevel fik bønderne en betydning, da de gjorde oprør, hvis de følte sig uretfærdigt behandlet.

Den sorte død:

Pesten ramte hele Europa, også Danmark. Den kom til via handelsskibe fra Kina, og det var sygdomme fra rotter, som blev ført videre til mennesker. Op mod 25% af Europas befolkning døde i løbet af den sorte død. Pesten betød derfor, at der var et kæmpe fald i befolkningstallet, hvilket gjorde, at bønderne i en periode stod stærkere, da de kunne gøre oprør og kræve mere i løn.

Vornedskab:

Det er særlige forpligtelser som primært påhvilede bønder på Sjælland. Bønderne kunne ikke forlade et gods uden godsejerens tilladelse, og godsejerne havde ret til at pålægge bønderne en gård eller hus uanset stand.

Fæstebønder:

en fæstebonde, var en landsmand, som skulle arbejde for deres godsejer. hvis en fæstebonde overholdte betingelser i fæstebrevet kunne jordejeren ikke opsige fæsteforholdet i bondens og hans enkes levetid.

Øresundstolden:

Erik af Pommern indførte i 1420'erne Øresundstolden, som var en afgift som Danmark opkrævede af ethvert skib, der sejlede igennem Sundet. Øresundstolden var af stor betydning for kongemagten, da den gik direkte i kongens kasse. Øresundstolden kunne blive indført, da Danmark besad landene på begge sider af Sundet.

Herremænd:

Herremændene var en del af adelen.

Hansestæderne:

Hansestæderne var nordeuropæiske handelsbyer, som havde indgået en handelsalliance. Dette førte til problemer for Danmark, da Valdemar Atterdag indtog Viby i Sverige som var en af de vigtigste Hansestæder, for at skaffe penge til Danmark.

Forholdet mellem Danmark, Slesvig og Holsten (beskrivelse og betydning/konsekvenserne):

I den kongeløse periode i danmark havde den holstenske adel kunne gennemtvinge fra den faste praksis, at Slesvig ikke skulle forenes med Danmark under samme hersker, ligesom holstenerne havde tiltaget sig retten til selv at kunne vælge en fyrste. Imidlertid var det i 1460 gunstigt for dem at vælge Christian I. Den danske konge var hertug i Slesvig, og han var derfor sin egen vasal. Efter forhandlingerne havde fundet sted, blev det besluttet, at Slesvig og Holsten skulle forblive udelte. Dette var en af grundene til slaget ved Dybbøl i 1864, fordi Danmark mente, at den danske grundlov også skulle gælde i Slesvig, men ikke i Holsten.

# data[].attributes.body
Erik Klipping:

Var konge af Danmark i perioden 1259-1286. Han blev myrdet af ukendte gerningsmænd med 56 stik i brystet da han under en jagt søgte ly i Finderup Lade.

Christoffer uden land:

Han pantsatte Danmark → Dvs at for at han kunne betale den gæld landet havde pantsatte han landstykker, by stykker og borge. (Han gav noget væk for at få penge)

Grev Gerhardt:

En af Holstens grever. Han krævede skatter → dermed indtægt. Han blev slået ihjel fordi folk frygtede ham.

Niels Ebbesøn:

(1808-1340). Dræber den Holstenske greve (Grev Gerhardt).

Valdemar Atterdag:

Kongen af Danmark.

Valdemar er blevet positivt bedømt, da det lykkedes ham at genskabe riget

Margrethe den 1.:

Var regent af Norge med hendes mand Håkon til at starte med, men endte med at samle hele skandinavien under Kalmarunionen primært vha. diplomati

Hakån:

Gift med Margrethe. Konge af Norge. Døde i 1380.

Oluf:

Margrethes søn, som blev konge af Danmark for at Magrethe kunne være ved magten. Hun var hans forkynder.

Erik af Pommern:

Margrethe d. 1 adoptivsøn (hendes søsters barnebarn). Konge af Norge, Sverige og Danmark. Indførte i 1420’erne øresundstolden - en afgift som Danmark krævede af ethvert skib der sejlede gennem Sundet. Han blev i 1439 tvunget af rigsrådet til at gå af som konge.

Christoffer af Bayern:

Christoffer af Bayern var konge af Danmark 1440-1448, af Sverige 1441-1448 og af Norge 1442-1448.

Christian I.:

Unionen med Sverige bristede under hans regeringstid. Han forsøgte med militær magt at få Sverige tilbage men uden held

Oldenborg slægten:

Den slægt der sad på magten (kongeslægten).

København universitet:

1479 første universitet i København - Kirkens monopol på forskning og formidling ophørte.

# data[].attributes.body
Hvad er Kalmarunionen?
Det er samlet rige under et herredømme, der består af Danmark, Norge og Sverige. Dog var magten ikke centraliceret, da der var tre forskellige rigsråd.

Hvilke årsager fører til Kalmarunionen?
Da hun var blot 6 år blev hun giftet væk og måtte flytte til Norge, hvor hun blev dronning af Norge. Da hendes fra Valdemar Atterdal, der var konge i Danmark, døde, fik hun hun overtalt stormændene til at hendes 5 årige søn skulle blive konge af Danmark med hende som formynder. Hun ville færdiggøre hendes fars arbejde, som ville samle norden i en union. Da hendes søn Oluf dør går det hele i vasken, da hun som kvinde ikke kan herske alene. Hun blev udnævnt som rigets befuldmægtige frue og husbond, men med betingelse at hun skulle en mandlig tronefølge. Derfor adoptere hun sin søsters barnebarn som bliver navngivet Erik af Pommern. Hun får samlet norden i en fælles union, men da hun dør går Sverige fri.

Hvad er resultaterne og konsekvenserne af Kalmarunionen?
Margrethe og Norden som rige fik stor respekt fra magterne i Sydeuropa. Sverige ville dog have magten og Hansestaderne ville have hævn og gik derfor i krig