# data[].attributes.body
Привітання

# data[].attributes.headline
Пасха – свято дуже давнє. Українці відзначали його ще задовго до становлення християнства на землі Русі, і називалося воно Великдень – великий день. День весняної перемоги над зимою, світла над темрявою, торжества життя над смертю. Також наші предки пов'язували це свято ще й з весняними польовими роботами. Було прийнято пекти великодні "бабки" і прикрашати різноманітними способами яйця, котрі ми знаємо як сучасні куличі, паски, писанки і крашанки.

# data[].attributes.subject
Пасха – свято дуже давнє. Українці відзначали його ще задовго до становлення християнства на землі Русі, і називалося воно Великдень – великий день. День весняної перемоги над зимою, світла над темрявою, торжества життя над смертю. Також наші предки пов'язували це свято ще й з весняними польовими роботами. Було прийнято пекти великодні "бабки" і прикрашати різноманітними способами яйця, котрі ми знаємо як сучасні куличі, паски, писанки і крашанки.

# data[].attributes.body
Чистий четвер вважається Найкращий днем ​​для варіння та прікрашання яєць. Ця традиція налічує Вже около 8 тисяч років. Писанка - символ Сонця; життя, его безсмертя; любові і краси; весняного відродження; добра, щастя, радості. З введенням християнства поступово змінюється и символіка писанки. Вона стала символом радості и віри у Воскресіння Ісуса Христа як символу всепрощення.

# data[].attributes.headline
                    Україна                          Основна ознака  Великодня — писанка, яка в своїй символіці поєднала давнину дохристиянських часів, наше сьогодення і віру у вічність. Тому, готуючись в часі Великого посту до гідної зустрічі Пасхи, гуцули протягом цілої чотиридесятниці (навіть і у святкові дні) пишуть писанки. Тоді ж горяни вишивають рушники і серветки, якими згодом покривають великодні кошики."Христос воскрес!" – лунає на світанку. Вітати одне одного – христосуватися – люди починають відразу після пасхального богослужіння. Звичай велить цілуватися, обмінюючись крашанками.  Під передзвін церковних дзвонів та спів пасхальних пісень освячуються паски, писанки та все принесене в прикрашених кошиках і кухлях. Люди хрістосуються і поспішають додому – до сім'ї, родини. І ось всі умиваються свяченою водою, в яку опущено писанку та хрестик, а лише тоді до святкового сніданку, щоб розговітися яйцем і паскою. Крашанками або писанками хрістосуються: стукають однаковими боками яйця.       

# data[].attributes.subject
                    Україна                          Основна ознака  Великодня — писанка, яка в своїй символіці поєднала давнину дохристиянських часів, наше сьогодення і віру у вічність. Тому, готуючись в часі Великого посту до гідної зустрічі Пасхи, гуцули протягом цілої чотиридесятниці (навіть і у святкові дні) пишуть писанки. Тоді ж горяни вишивають рушники і серветки, якими згодом покривають великодні кошики."Христос воскрес!" – лунає на світанку. Вітати одне одного – христосуватися – люди починають відразу після пасхального богослужіння. Звичай велить цілуватися, обмінюючись крашанками.  Під передзвін церковних дзвонів та спів пасхальних пісень освячуються паски, писанки та все принесене в прикрашених кошиках і кухлях. Люди хрістосуються і поспішають додому – до сім'ї, родини. І ось всі умиваються свяченою водою, в яку опущено писанку та хрестик, а лише тоді до святкового сніданку, щоб розговітися яйцем і паскою. Крашанками або писанками хрістосуються: стукають однаковими боками яйця.       

# data[].attributes.headline
У Таврійському краї для тих, хто знаходився в подорожі й фізично не міг перебувати за великоднім столом разом із родиною, газдиня відрізала шмат паски і, загорнувши його в рушник разом із трьома крашанками, клала на покуті. Пізніше, на Вознесіння гостинець віддавався жебракам (у тому випадку, коли подорожні ще не повернулися).                                         На Поліссі слідом за процесом розговіння прийнято вмиватися, кладучи в миску дві крашанки й мідну монету. Саму воду потім виливають на вогонь або у водойми. На Слобожанщині, закінчивши святковий обід, зазвичай йдуть на цвинтар й кладуть на могили крашанки та інші великодні наїдки.        

# data[].attributes.subject
У Таврійському краї для тих, хто знаходився в подорожі й фізично не міг перебувати за великоднім столом разом із родиною, газдиня відрізала шмат паски і, загорнувши його в рушник разом із трьома крашанками, клала на покуті. Пізніше, на Вознесіння гостинець віддавався жебракам (у тому випадку, коли подорожні ще не повернулися).                                         На Поліссі слідом за процесом розговіння прийнято вмиватися, кладучи в миску дві крашанки й мідну монету. Саму воду потім виливають на вогонь або у водойми. На Слобожанщині, закінчивши святковий обід, зазвичай йдуть на цвинтар й кладуть на могили крашанки та інші великодні наїдки.        

# data[].attributes.headline
                  Німеччина                                Пасха (Ostern) або Воскресіння Христове німці, як і інші християни, відзначають у неділю після першого весняного повного місяця. Спочатку давні германці відзначали в цей день весняне рівнодення і вихваляли богиню весни і родючості Остару, від імені якої і пішла назва свята. Християнська церква терпимо поставилася до цього язичницького звичаю, об’єднавши це свято з Воскресінням Христовим.   Яйце (Osterneier), що мало раніше значення життя і родючості, в християнстві стало символом нового життя і нового завіту. У Німеччині яйця почали освячувати приблизно з IV ст., і вже тоді їх фарбували в різні кольори (в основному – в червоний).Інший символ німецької Великодня – великодній заєць (Osterhase). Він також запозичений із давньогерманських культів і, за народними повір’ями, несе святкові яйця (вважається, що їх не можуть нести звичайні кури). Напередодні свята Воскресіння Христового заєць ховає від дітлахів у траві, в саду, в лісі пасхальні яйця, які діти до задоволення батьків у дні свята із завзяттям шукають. Це дуже цікавий і забавний великодній звичай Німеччини, що нагадує гру «12 записок».Однак цією важливою справою (фарбуванням яєць і їх хованням) не завжди займався тільки заєць.

# data[].attributes.subject
                  Німеччина                                Пасха (Ostern) або Воскресіння Христове німці, як і інші християни, відзначають у неділю після першого весняного повного місяця. Спочатку давні германці відзначали в цей день весняне рівнодення і вихваляли богиню весни і родючості Остару, від імені якої і пішла назва свята. Християнська церква терпимо поставилася до цього язичницького звичаю, об’єднавши це свято з Воскресінням Христовим.   Яйце (Osterneier), що мало раніше значення життя і родючості, в християнстві стало символом нового життя і нового завіту. У Німеччині яйця почали освячувати приблизно з IV ст., і вже тоді їх фарбували в різні кольори (в основному – в червоний).Інший символ німецької Великодня – великодній заєць (Osterhase). Він також запозичений із давньогерманських культів і, за народними повір’ями, несе святкові яйця (вважається, що їх не можуть нести звичайні кури). Напередодні свята Воскресіння Христового заєць ховає від дітлахів у траві, в саду, в лісі пасхальні яйця, які діти до задоволення батьків у дні свята із завзяттям шукають. Це дуже цікавий і забавний великодній звичай Німеччини, що нагадує гру «12 записок».Однак цією важливою справою (фарбуванням яєць і їх хованням) не завжди займався тільки заєць.

# data[].attributes.headline
                   Англія                               Сучасні традиції святкування Великодня в Англії дуже веселі, яскраві, барвисті і радісні. Великдень вважається одним із найважливіших свят у році.  У цей день прийнято вдягати новий одяг, що символізує кінець сезону поганої погоди і настання весни. Великодні кошики (Easter baskets), наповнені яйцями, хлібом і іншою їжею, беруть із собою на Великодню службу, щоб освятити в церкві. У Великодній понеділок прийнято дарувати дітям на вулицях цукерки та іграшки. Дітлахи з нетерпінням очікують неділі, коли вони прокинуться і побачать, що великодній заєць залишив для них кошики з солодощами і сховав яйця, які вони розписували на минулому тижні. Діти по всьому будинку шукають яйця. Проводяться навіть спеціальні змагання – пошук яєць («Еггстраваганза» – «Eggstravaganza»), дитина, яка збере найбільше, отримує приз. У Чистий четвер », Масляна четвер”, відбувається гонка млинців.    

# data[].attributes.subject
                   Англія                               Сучасні традиції святкування Великодня в Англії дуже веселі, яскраві, барвисті і радісні. Великдень вважається одним із найважливіших свят у році.  У цей день прийнято вдягати новий одяг, що символізує кінець сезону поганої погоди і настання весни. Великодні кошики (Easter baskets), наповнені яйцями, хлібом і іншою їжею, беруть із собою на Великодню службу, щоб освятити в церкві. У Великодній понеділок прийнято дарувати дітям на вулицях цукерки та іграшки. Дітлахи з нетерпінням очікують неділі, коли вони прокинуться і побачать, що великодній заєць залишив для них кошики з солодощами і сховав яйця, які вони розписували на минулому тижні. Діти по всьому будинку шукають яйця. Проводяться навіть спеціальні змагання – пошук яєць («Еггстраваганза» – «Eggstravaganza»), дитина, яка збере найбільше, отримує приз. У Чистий четвер », Масляна четвер”, відбувається гонка млинців.    

# data[].attributes.headline
                     Болгарія               Православна Пасха, або «Велікден» – один із найбільших і важливих православних свят. У цей день Господь Бог Ісус Христос воскрес із мертвих. Свято пов’язане в часі з першим повним місяцем після дня весняного сонцестояння, і тому щороку Велікден (Великдень) припадає на різні дати. Приготування до свята йдуть протягом усього Страсного тижня. Зазвичай рано вранці в Страсний четвер у всіх будинках фарбують яйця (якщо це не зроблено тоді, то можна фарбувати яйця лише рано вранці в суботу).Найстаріша жінка першим пофарбованим яйцем креслить хрест на лобі всіх діточок у будинку. Потім це яйце кладеться перед домашньою іконою. Зазвичай тоді ж печуть Великодній хліб (калачі), в який кладеться непарна кількість яєць.Святкування Велікдена (Великодня) починається опівночі на неділю. У храмах збирається народ на святкову літургію, несучи в руках запалені свічки і захопивши з дому пофарбовані яйця.   

# data[].attributes.subject
                     Болгарія               Православна Пасха, або «Велікден» – один із найбільших і важливих православних свят. У цей день Господь Бог Ісус Христос воскрес із мертвих. Свято пов’язане в часі з першим повним місяцем після дня весняного сонцестояння, і тому щороку Велікден (Великдень) припадає на різні дати. Приготування до свята йдуть протягом усього Страсного тижня. Зазвичай рано вранці в Страсний четвер у всіх будинках фарбують яйця (якщо це не зроблено тоді, то можна фарбувати яйця лише рано вранці в суботу).Найстаріша жінка першим пофарбованим яйцем креслить хрест на лобі всіх діточок у будинку. Потім це яйце кладеться перед домашньою іконою. Зазвичай тоді ж печуть Великодній хліб (калачі), в який кладеться непарна кількість яєць.Святкування Велікдена (Великодня) починається опівночі на неділю. У храмах збирається народ на святкову літургію, несучи в руках запалені свічки і захопивши з дому пофарбовані яйця.   

# data[].attributes.headline
                    Франція                                       У Франції дзвони мовчать із Чистого четверга аж до Страсної суботи, щоб сумувати про смерть Ісуса. Тільки на свято Великодня, у неділю, дзвони дзвонять знову, як знак радості з приводу воскресіння Христа.Французи, коли чують дзвони у Великодню неділю, обнімаються і цілуються. Французи кажуть, що дзвін дзвонів відвідує Папу Римського.Вони готують шоколадні яйця і ховають їх від дітей. Діти підкидають яйця в повітря. Чиє пасхальне яйце першим впаде на землю, той програє. У деяких місцевостях Франції діти чекають карету, запряжену 4 білими кіньми, яка наповнена крашанками.

# data[].attributes.subject
                    Франція                                       У Франції дзвони мовчать із Чистого четверга аж до Страсної суботи, щоб сумувати про смерть Ісуса. Тільки на свято Великодня, у неділю, дзвони дзвонять знову, як знак радості з приводу воскресіння Христа.Французи, коли чують дзвони у Великодню неділю, обнімаються і цілуються. Французи кажуть, що дзвін дзвонів відвідує Папу Римського.Вони готують шоколадні яйця і ховають їх від дітей. Діти підкидають яйця в повітря. Чиє пасхальне яйце першим впаде на землю, той програє. У деяких місцевостях Франції діти чекають карету, запряжену 4 білими кіньми, яка наповнена крашанками.